Vid nattens inbrott…
EN DOKUMENTÄRSERIE FRÅN NETFLIX
…synliggörs jordens band till universum.
Ett stjärnfall.
En uråldrig sten från yttre rymden
faller mot jorden.
Inuti den finns de grundämnen som vårt universum är byggt av.
I otaliga generationer
har havssköldpaddor simmat i haven
och fått i sig kosmiska grundämnen genom sin föda.
I hundratals miljoner år
har varje generation
återvunnit samma stjärnstoft
för att skapa nästa generation.
De skapades vid big bang
och formades i stjärnornas kärnor…
Allting består av 90 grundämnen.
De har återvunnits och konfigurerats om
under universums historia.
Och nu,
med hjälp av samma grundämnen,
påbörjar varje ny sköldpadda en livscykel
som återspeglar stjärnornas liv.
GRUNDÄMNEN
Vid Stora barriärrevet i Australien,
har någonting magiskt skett.
Efter 50 dagar i sanden,
har kosmos grundämnen skapat liv.
När de kombinerades skapade de också nästa generation gröna havssköldpaddor.
Äggens livgivande ämnen har förbrukats.
Idag får sköldpaddsungarna för första gången känna på luften.
Medan hennes syskon kämpar för att ta sig till vattnet,
är en liten hona
sist ut att födas.
För att växa och bli vuxen,
behöver hon hjälp av de grundämnen som finns i havet.
Det är en riskfylld resa.
Faror lurar runt varje hörn.
För sköldpaddsungarna
är havets kall alltför oemotståndligt.
Av en kull på 100,
överlever ibland bara en.
Ibland ingen alls.
Trots risken
vet honan att hon måste ta sig till vattnet.
Hon ser sin chans
och tar den.
Idag…
…har hon tur.
Den nykläckta ungen slutar inte simma förrän hon har lämnat revet bakom sig.
När hon har tagit sig förbi rovdjuren som väntar i det grunda kustvattnet,
försvinner hon ut i havets stora tomrum.
Där tillbringar hon sin barndom med att få i sig atomer.
Atomernas ursprung går så långt tillbaka som till kosmos uppkomst.
Till den tid då vårt universum var i sin linda.
BIG BANG
Ingenting blev till allting på bara ett ögonblick.
Universum skapades vid big bang.
Till en början var allt bara en varm och tät dimma.
Samtidigt som dimman bredde ut sig,
kyldes den ner.
På minsta tänkbara skala,
började något fascinerande att ske.
De första atomerna kondenserades ur dimman.
Väteatomer.
Universums första grundämne.
I havet är unga sköldpaddor på jakt efter dem.
De lämnar då havets djup för att söka föda i revets grunda vatten.
Det här är Stella.
Hon var en av de få som hade turen att ta sig från stranden och till havet.
Hon väger redan 2 000 gånger mer än sin födelsevikt,
och hon växer fort.
Hon livnär sig på djur som flyter omkring i vattnet,
och ett grundämne har hon fått i sig särskilt mycket av:
Väte.
Det utgör mer än hälften av alla atomer i den föda hon äter.
Det är det mest förekommande ämnet i alla levande ting.
I allt från fiskar
till ryggradslösa djur,
anemoner och koraller.
Väteatomer som bildades vid universums uppkomst
har förts vidare från stjärnor till planeter,
från planeter till djur
och från byten till rovdjur.
För Stella betyder det
att vattnet kring revet kryllar av faror.
Tigerhajar vill åt samma atomer och jagar havssköldpaddor som vuxna.
Stellas främsta försvar är hennes gedigna rustning:
Ben härdat av kalcium och fosfor.
Grundämnen daterade till ett avgörande ögonblick
i vårt universums historia.
13,5 MILJARDER ÅR SEDAN
De första 300 miljoner åren efter big bang
fanns varken planeter eller stjärnor.
Det var den mörka tiden i universum.
Dolda i dunklet
sträckte sig rankor av väte korsvis genom kosmos.
Och häpnadsväckande nog drogs de senare samman av gravitationen,
och då föddes de första stjärnorna.
Detta är den kosmiska gryningen.
Det var då
som lamporna tändes.
Djupt inuti de första stjärnorna
påbörjades ett anmärkningsvärt förlopp.
Temperaturen var så hög och trycket så starkt
att nya grundämnen skapades.
När väteatomer pressades samman, skapades helium.
Vid sammansmältningen frigjordes energi.
Då startade en kedjereaktion som bildade allt tyngre ämnen.
Bland annat livsnödvändiga grundämnen.
Tre heliumatomer slogs samman och bildade kol
– det grundämne som utgör basen för allt levande.
Kol och helium blev till syre
– luften vi andas.
Sammanslagna syreatomer blev fosfor.
Därefter kom kisel och kalcium.
De grundämnen som allt levande består av
skapades i kärnorna hos de allra första stjärnorna.
För Stella
är en del grundämnen så viktiga
att hon färdas långt för att få tag i dem.
TORRES SUND
300 KILOMETER HEMIFRÅN
Det varma och grunda vattnet mellan Australien och Papua Nya Guinea
är ett paradis av sjögräs.
Detta är havets prärier.
Stella har tagit sig hela vägen hit för att komma över deras magiska innehåll.
När sjögräset växer drar det åt sig de grundämnen från yttre rymden
som har hamnat på havets botten.
Spirande blad rika på kalcium och fosfor
förser Stella med precis de mineraler hon behöver
för att kunna utveckla och bibehålla sitt skal.
Hon stärker rustningen inför de prövningar som väntar.
Stella kommer att tillbringa sina unga år
med att genomsöka havet
efter de atomer som bildades i stjärnorna.
Hennes resa mot mogen ålder
är en parallell till universums historia.
Tre miljarder år efter big bang,
började universum också att mogna.
Det trädde då in i en fas då oerhört många stjärnor bildades.
10,8 MILJARDER ÅR SEDAN
I takt med att stjärnorna växte, drogs de samman till enorma galaxer.
Bland annat Vintergatan.
I galaxerna kom de grundämnen som stjärnorna bildade
att bli
planeter och månar.
Under miljarder år
har dessa grundämnen mognat
för att bilda dagens jorden.
2 000 KILOMETER HEMIFRÅN
Stella är nu själv fullvuxen.
Hon är över en meter lång
och har ett tjockt skal täckt av grönalger.
Det är det perfekta kamouflaget bland korallreven.
Hon har blivit ett med havet.
Atomer från stjärnor
perfekt anpassade till livet i havet.
Det är bara ett exempel av allt liv på jorden
som har formats av kosmos.
Stella är nu redo för nästa fas i livet.
Hon ska själv bli mamma.
I sin kropp
bär hon på 100 ägg.
Det är bara de första hon kommer att ha under sin livstid.
Hennes alldeles egen samling stjärnstoft.
Runt om i revet
sätts atomer ihop till nytt liv.
Och de skapar ett av jordens rikaste ekosystem.
Men jorden
är unik.
I resten av solsystemet
har samma grundämnen skapat världar som är mycket mindre lämpade för liv.
MERKURIUS
Merkurius ligger närmast solen och är rik på kol.
Men istället för att skapa liv…
430 GRADER CELSIUS
…är kolet inbakat i jordskorpan.
Här är stjärnljuset brännande hett.
Och längst bort i solsystemet,
gör den iskalla temperaturen på Neptunus att metanmoln bildas av kol och väte.
Det är samma kvävande gas som ger planeten sin klarblåa färg.
Även på Mars,
en planet med samma ämnen som på jorden,
gör avsaknaden av en syrerik atmosfär att utvecklat liv inte kan överleva här.
Det är bara på jorden som förhållandena är just rätt.
Men också här
är kampen om grundämnen hård.
Och faror
lurar runt varje hörn.
Stella har som tur är blivit duktig på kurragömma.
Hon må vara i säkerhet nu,
men Stella står inför sitt livs största utmaning:
Återvändandet till Stora barriärrevet
och till ön där hon föddes,
där hon ska lägga sina egna ägg i sanden.
Hon har utforskat havet i hela sitt liv, och nu är hon 2 000 kilometer hemifrån.
Att Stella kan hitta hem är ett av naturens under.
Inuti jorden skapar dess kärna ett magnetfält,
som ger varje plats på ytan ett unikt magnetiskt kännetecken.
När hon kläcktes,
fanns öns kännetecken sparat som ett avtryck i hennes hjärna.
Och hon hittar tillbaka med hjälp av ett annat grundämne.
Ett som förenar henne med jordens kärna.
Det är ett grundämne som bara skapas när stjärnor dör.
I en närliggande del av galaxen,
för två och en halv miljoner år sedan,
skedde en stor förändring i en jättestjärnas kärna.
Under sin livstid hade den fått kraft av kärnfusion.
Energin som frigjordes
skapade allt tyngre ämnen.
Till slut blev kärnan så varm
att den började skapa…
…järn.
Det ledde till den stora förändringen.
Istället för att energi frigörs när järn skapas,
konsumeras den.
När allt mer järn skapades,
spred det sig genom kärnan likt en sjukdom.
Det livnärde sig på stjärnans värme.
Och kvävde den.
Ingen värmekälla kunde upprätthålla den.
Detta ögonblick
innebar en dödsdom för stjärnan.
Den efterföljande explosionen sken lika stark som 10 miljarder solar.
En supernova som slungade järnrikt stoft ut i galaxen.
Hela vägen till jorden.
Och fortfarande
kommer 100 ton stjärnstoft in i jordens atmosfär varje dag.
En del är rester från solsystemets bildande.
Medan annat har blåsts hit från avlägsna supernovor.
Det är en direktlänk mellan jorden och stjärnorna.
Och det är järnet i stoftet som gör att Stella hittar rätt väg.
I hennes hjärna
tros en särskild typ av cell innehålla kristaller av magnetit.
Det är en järnrik metall som formar sig efter jordens magnetfält.
En kompass
som pekar henne i rätt riktning.
Den gör att Stella kan hitta sitt hems unika magnetiska fingeravtryck.
Ett grundämne som smiddes i en supernova
visar nu henne vägen i ett hav utan särskiljande drag.
Tillbaka till ön
där hon föddes.
Även andra djur söker sig fram med hjälp av magnetism.
Tigerhajarna till exempel.
De får hjälp att hitta tillbaka till samma ö.
Under några få månader varje år,
kommer tusentals sköldpaddshonor hit och lägger ägg.
Det är den största samlingen gröna havssköldpaddor på jorden.
När de närmar sig kusten,
börjar kalasandet.
Stella måste invänta rätt ögonblick.
Hon måste hitta en lucka
och undvika att bli uppäten.
När faran är över,
simmar hon i land.
Efter en lång resa,
tar sig Stella upp på den sand
som hon senast rörde vid när hon var nykläckt.
De grundämnen hon har samlat på sig
läggs nu tryggt ner i sanden.
Nu när Stellas uppdrag är klart, återvänder hon till havet.
Där ska hon återigen samla stjärnstoft.
Hennes livscykel
återspeglar den största cykeln av alla:
Den där stjärnor uppstår och dör.
Långt bort i galaxen
har askan från otaliga supernovor samlats…
ORIONNEBULOSAN
…och bildat en gigantisk nebulosa.
Ett stjärnstoftsmoln tio ljusår stort.
Och inuti börjar nästa generationens stjärnor
att ta form.
De kallas för proplyder
och kan liknas vid stora kosmiska ägg.
Vart och ett större än vårt solsystem.
Inuti skalen av joniserad gas,
dras stjärnstoft samman av dragningskraften.
Och stjärnstoftet i Stellas ägg
börjar också ta form.
De grundämnen hon har samlat håller på att övergå
till något som liknar en liten varelse.
Inuti proplyden
fungerar gaser som väte och helium
som näring till ett stjärnembryo.
Och det som en gång var ett embryo
är nu en liten sköldpadda
med såväl skal, fenor som näbb.
Ämnen som har anpassats
till ett liv i havet.
Inuti proplyden är den nya stjärnan nästan färdigutvecklad.
Den har fötts ur askan från föregående generation,
och ljuset från den synliggör flera växande planeter i dess omloppsbana.
Nya världar.
Och kanske en ny chans till liv.
I sanden
kommer samma stjärnstoft,
som gått från generation till generation av stjärnor och sköldpaddor,
att påbörja en ny resa.
Varje nytt liv
står i direktkontakt med universums ursprung.
Varje ny historia börjar där den förra tog slut.
Berättelsen om vårt universum fortsätter
med jordens allra viktigaste resurs:
Vatten.
Och en elefantfamilj som riskerar livet på jakt efter det.
Deras resa är lika häpnadsväckande
som vattnets resa till jorden genom den väldiga rymden.
Varför är jorden den enda planeten i solsystemet
vars yta är täckt av flytande vatten?
Och varför är det så avgörande för livet?
Undertexter: Viktor Hessel