EN DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
Helt nord på planeten
ligger et ytterpunktenes land.
Når vinteren tar tak…
gjør arktiske vind at temperaturen faller.
Selv den hardføre Alaska-brunbjørnen må søke tilflukt.
De tåler ikke de iskalde forholdene,
så de må begi seg ut på en ekstraordinær reise.
Når Nordpolen heller inn i vinterens mørke og kulde,
begynner bjørnene å klatre høyt opp i fjellene…
for å finne ly i huler eller hi
gravd ned i bratte skråninger.
Hundrevis av meter opp.
Bjørner som bor ved jordens ende,
må takle de utrolige utfordringene hver årstid medfører.
For å gjøre det,
er de avhengige av en egen forbindelse til universet.
For skrevet inn i en bjørns biologi
er hvert eneste avgjørende øyeblikk
ved jordens fire og en halv milliard år lange historie.
Hendelser med ufattelig kraft og ødeleggelse
som har skapt en verden som ikke likner noe annet i universet.
UNIVERSET
SKIFTENDE ÅRSTIDER
Dette er Luna, en seks år gammel hunn.
Når hun er trygt fremme i hiet,
blir dette hennes hjem i seks måneder.
Et koselig sted
å tilbringe vinteren i dvalemodus.
DAG 1 I DVALE
Når dagene blir kortere,
reagerer kroppen hennes på planetens rytme.
Pulsen senkes…
til bare åtte slag i minuttet.
Når hun finner seg til rette,
synker kroppstemperaturen.
Og hun faller inn i en dyp, drømmende søvn.
Den sterke forbindelsen mellom bjørn og univers…
tvinger henne til å tilbringe vintermånedene under bakken.
Lykkelig uvitende om den lange reisen som venter.
For utenfor hiet
er jorden i bevegelse.
DAG 1
Hver dag roterer planeten én runde rundt sin akse.
DAG 2
DAG 3
DAG 4
DAG 5
Hver måned går månen én gang rundt jorden.
Og når månedene går,
går jorden og månen rundt solen.
I den tiden hun sover…
DESEMBER
JANUAR
…vil Luna reise 470 millioner kilometer.
FEBRUAR
MARS
En storslått kosmisk reise
en halv gang rundt solen.
Og i år
har hun nye reisefeller.
DAG 122 I DVALE
Mens hun gikk inn og ut av søvn,
har Luna født…
to små bjørnunger.
Ungene vil spise og sove i hiet frem til våren.
Men to munner til å mette
krever sitt av Lunas kropp.
Fettcellene under huden begynner å krympe
når energilagrene brukes til å produsere melk.
DAG 154 I DVALE
Etter fem måneder under bakken
har Luna mistet mer enn en fjerdedel av kroppsvekten.
Og når temperaturen utenfor fortsatt er under null,
er Luna avhengig av at våren kommer
om hun fortsatt skal mate sine nyfødte.
Heldigvis
har jorden en særegenhet.
Den har en helning.
23 GRADERS HELNING
Og når den beveger seg gjennom rommet,
vil på ulike tider av året,
forskjellige deler av planeten lene seg mot solen,
så årstidene endres.
Det betyr at i Alaska
skjer det noe bemerkelsesverdig.
For hver dag som går,
når solen høyere på himmelen.
Dens varme stråler forvandler landskapet.
Akkurat i det Luna og ungene trenger det mest.
Nerver i huden kjenner solens varme.
Og når dagene blir lengre,
merker spesialiserte celler bak i øyet
de ørsmå økningene i lysnivået.
Disse hemmelige beskjedene,
direkte fra vår nærmeste stjerne,
forteller Luna at det er på tide å våkne fra dvalen.
Når de signaliserer den milde endring av vår planets årstider.
Men ute i solsystemet
er årstider som på jorden
langt fra typiske.
Vår nærmeste nabo, Venus,
er mye nærmere solen.
Derfor er den mye varmere enn jorden.
Og fordi planeten ikke heller,
har den så og si ikke årstider.
471 GRADER CELSIUS
Temperaturen er stekende året rundt.
Lenger unna,
forbi Jorden,
finner vi Mars.
Dens bane får avstanden til solen
til å variere dramatisk gjennom året.
Det gjør Mars' årstider
langt mer ekstreme enn våre egne.
MINUS 125 GRADER CELSIUS
Om vinteren fryser over en fjerdedel av planetens atmosfære.
Men på sommeren,
når Mars er nærmere solen,
skaper økt varme støvstormer
som er så voldsomme at de omgir hele planeten.
Men forbi Mars….
Og forbi Jupiter.
Og også Saturn.
Tre milliarder kilometer fra solen,
har Uranus solsystemets mest ekstreme årstider.
Denne planeten snurrer på siden.
HELNING: 98 GRADER
Så når den går i bane,
vender sommersiden mot solen,
mens vintersiden ikke ser dagslys på 42 år.
Bare jorden har årstider
som selv på planetens ytterpunkter
gir livet en sjanse.
Med vårens ankomst
kommer Lunas familie ut av hiet.
Ungene kan nyte sine første øyeblikk i solen.
Men endring av årstid betyr at ungene må ut på en skummel reise.
For å finne mat
må Luna lede dem tilbake til lavlandet
på den andre siden av fjellet.
En slitsom klatring for små bein.
Hundrevis av meter med is og stein må overvinnes.
Når de er over toppen, er den vanskeligste delen over.
Men overlevelse er langt fra garantert.
For å klare seg gjennom resten av året,
må familien stole på Lunas instinktive forståelse
av årstidene som kommer.
Hver av dem…
et resultat av jordens årlige reise gjennom rommet.
En reise som begynte…
før jorden fantes.
SOLSYSTEMET FOR 4,6 MILLIARDER ÅR SIDEN
En tid da solsystemet vårt ikke var stort mer enn aske.
Ingen sol, ingen planeter og ingen måner.
Bare en stor sky av gass og støv.
Så, i et fjernt solsystem,
eksploderer en stjerne.
En supernova sender en sjokkbølge ut i galaksen.
Når den treffer, får sjokkbølgen skyen til å falle inn i seg selv.
Den begynner å rotere.
Når den snurrer fortere og fortere,
flater skyen ut til en skive.
En malstrøm av gass og stein.
I midten, under intenst trykk,
blir solen født.
Lenger ute kolliderer steiner med steiner,
og planeten vår begynner å vokse.
Til det har gått 20 millioner år,
og jorden er ferdigdannet.
Den går fortsatt rundt solen som skyen den vokste fra.
En runde hver 365. dag.
Slik fikk jorden sitt år.
Men på dette punktet i planetens historie
er det et år uten årstider.
For kaoset som skapte dem…
har fortsatt ikke skjedd.
I Alaska har vårens livskraft
viket for late sommerdager.
Ungene er nå fem måneder gamle.
De lærer fremdeles…
å være bjørner.
Fordi de vokser så fort,
er ungene alltid sultne.
Og selv om det kan se idyllisk ut,
er sommeren i Alaska en vanskelig tid.
Uten særlig mat i engene,
må bjørnene klare seg på gress.
Det betyr at ungene fortsatt er avhengige av morsmelk
som viktigste føde.
Men Luna har ikke spist ordentlig siden før hun gikk i dvale.
Så hun begynner å gå tom.
Men i nærheten, ute i verdensrommet,
er hjelpen på vei.
For nå har planeten vår en konstant følgesvenn.
Månen.
Låst i bane rundt jorden
er den vår nærmeste nabo på himmelen.
Det største og klareste objektet på nattehimmelen.
Og siden månen er veldig stor og nær,
virker dens tyngdekraft sterkt.
Nok til å påvirke vår verden.
Den løfter havet vekk fra planetens overflate…
og skaper jordens tidevann.
Og på noen dager rundt full- og nymåne
avdekker laveste fjære om sommeren et helt nytt landskap.
Mudderbanker strekker seg flere hundre meter fra bredden.
Det gir sultne bjørner tilgang til begravde skatter.
Akkurat i tide for Luna og hennes unge familie.
Men å finne det som er gjemt i gjørma er best å overlate til de voksne.
Lunas luktesans er to tusen ganger bedre enn vår.
Perfekt til å oppdage godbiter.
Sandskjell.
Hun er så dyktig til å åpne dem,
at hun kan spise nesten ett i minuttet.
Skjellene er et velkomment tilskudd til den magre sommerkosten.
Viktig energi å videreføre til ungene.
Med disse gavene, gitt henne av månen,
kan Luna holde liv i familien gjennom sommeren.
Men bjørnens forhold til månen…
går mye dypere.
For det var under dannelsen av månen jorden fikk sine årstider.
SOLSYSTEMET FOR 4,4 MILLIARDER ÅR SIDEN
Ikke lenge etter at den ble dannet,
fikk vår planet en følgesvenn.
Men det var ikke månen.
Det var en annen planet dannet i jordbane.
Et søsken som kalles Theia.
Omtrent på størrelse med Mars.
En stor ball med stein og lava.
Gjennom barndommen
levde jorden og Theia i harmoni.
Til gravitasjonsforstyrrelser i det unge solsystemet…
sendte de to planetene på kollisjonskurs.
I dette øyeblikket
er jordas fremtid uviss.
Theia tilintetgjøres…
når sammenstøtet smelter begge kloder.
Et kort glimt i kosmisk tid
hadde planeten vår to måner.
Men så dro tyngdekraften den ene ned så den ble fortært av Jorden.
Igjen var bare den månen vi kjenner i dag.
Og kollisjonen forvandlet planeten vår for alltid.
HELNING: 23 GRADER
Sammenstøtet dunket den over på siden,
så den går rundt med 23 graders helning.
Når den beveger seg i sin bane,
vil først én halvkule,
så den andre, vendes mot solen.
Dette gir jorden sine årstider.
Når sommeren nærmer seg slutten,
er de lengre nettene et tegn
på at den tøffe Alaska-vinteren er på vei.
Ungene er nå syv måneder gamle.
Og Luna vet at hvis de skal overleve sin lange vintersøvn,
må familien bygge opp fettreservene.
Men månen er en konstant påminnelse…
på at hjelpen er på vei.
Tusen kilometer utenfor kysten av Alaska
er en annen skapning innstilt til jordens årstidsrytme.
Rødlaks.
Etter to år i Stillehavet
har de blitt kjønnsmodne.
Og nå fører en lengre dag
til at hormoner slippes ut i blodet.
Kjemiske signaler endrer deres adferd.
De kalles hjem for å formere seg i elvene der de ble født.
Luna er utslitt og sulten,
men likevel fører hun ungene til elvebredden.
For hun føler at noe magisk er i ferd med å skje.
I dag vil årstidenes klokke
gi bjørnene en livline.
Jorden har nådd en sentral posisjon i sin reise rundt Solen.
Og nå hever månen tidevannet.
Det gir siste dytt som fører laksen opp i elvene.
Endelig får ungene sin første smak av laks.
Selv om én fisk ikke hjelper bjørnene gjennom vinteren,
er det ungenes første skikkelige måltid på nesten åtte måneders levetid.
Ankomsten av den første laksen er en lettelse for Luna.
Erfaringen forteller henne
at det snart er mye mer lenger opp i elva.
Når dagene blir kortere,
gjør de samme hormonene som sendte laksen ut på reise,
at de nå dramatisk endres.
Hodene deres endrer form.
Og kroppene blir klart røde.
Millioner av dem
går opp elven til gyteplassene.
Og siste del av bjørnenes historie faller på plass.
En historie like gammel som selve planeten.
Jordens dannelse,
kollisjonen som skapte månen
og planetens unike forhold til sin måne og stjerne…
har skapt en verden som ingen andre steder i universet.
En planet i "gullhårsonen".
Det eneste stedet vi kjenner der alt ligger til rette for liv.
Og for Luna
er fire og en halv milliard år med kosmisk historie
destillert til dette øyeblikket.
Det årlige sammenfallet av laks og bjørn.
Og den dyrebare muligheten
til å gi familien mat.
Luna og ungene har det de trenger for å klare seg gjennom vinteren.
Selv om deres fremtid er usikker på en planet i endring,
vil laksen holde dem i live i år…
i det planeten fortsetter reisen rundt solen.
I neste episode…
Havvandreren, hvis livssyklus avslører
hvordan alt i universet ble til.
Fordi i alle skilpadders egg finnes atomer fra big bang…
skapt i det stjerner dør.
Men hvordan skapes stjerner og planeter?
Og hvordan forvandles de samme bestanddelene til levende ting?
Tekst: Helge Haaland