NETFLIXOVA DOKUMENTARNA SERIJA
Prije nekoliko godina Michelle i ja s kćerima smo posjetili Patagoniju.
Među snježnim planinama i kristalno čistim jezerima
divili smo se sve rjeđoj pojavi,
netaknutoj divljini.
Ljudski se utjecaj proširio diljem planeta.
Nacionalni parkovi mogu zaštititi ono što još imamo.
Ali ako želimo stvarnu promjenu, moramo više tla vratiti prirodi.
U čileanskoj Patagoniji golema područja preobražavaju u divljinu
te vraćaju prirodnu ravnotežu
kakva je bila prije nas.
Ovo područje brzo postaje jedno od najzaštićenijih mjesta na Zemlji.
U čileanskoj Patagoniji nalaze se 24 jedinstvena nacionalna parka
na nevjerojatno raznoliku krajoliku…
Najduži planinski lanac na svijetu,
Ande, poput kralježnice proteže se njegovom dužinom.
U srcu su bujne šume
i otvorena patagonska stepa.
A uz obalu
sirova moć Tihog oceana.
Patagonija iznova definira naše gledište o tome što nacionalni parkovi mogu biti.
ČILEANSKA PATAGONIJA
Na zapadnoj obali Južne Amerike nalazi se Čile,
najduža zemlja na svijetu,
koja se proteže 4000 kilometara od sjevera do juga.
U južnome dijelu nalazi se zabačeno područje čileanske Patagonije,
gdje su ogromne površine podijeljene na 24 nacionalna parka.
Najpoznatiji je Torres del Paine.
Tri kultna tornja dominiraju krajolikom.
U parku živi populacija najvećeg čileanskog kopnenog grabežljivca,
pume.
Ova mama mora hraniti četvera gladnih usta.
Mora loviti,
a kako bi imala bolje izglede,
mora ostaviti mladunce.
Njihov opstanak ovisi o njezinu skrivanju i lukavosti.
Gvanako, drevni predak domaće ljame
i pumin glavni plijen.
Stapanje s krajolikom najbolja je prilika za zasjedu.
Četiri od pet puminih pokušaja lova završi neuspješno.
Mora naći novu priliku da nahrani mladunce…
te vodi obitelj dalje.
Nisu jedine pume koje traže hranu.
U blizini je mlađa, samotna ženka
koja također lovi.
S visoka vidikovca
ugledala je krdo.
Leđima su okrenuti jezeru i mogućnosti bijega ograničene su.
Da ubije životinju koja je i do triput teža,
sve se mora poklopiti.
Pretučena i izudarana propustila je još jednu priliku.
Mama i mladunci pronašli su ostatke
strvine gvanaka na rubu jezera.
Gladna obitelj grabi što god može.
Činjenica da je ubijena i djelomično pokopana
može značiti samo jedno.
Ova hrana pripada nekome drugome.
Samotnoj ženki.
Mladunci su nervozni zbog neznanke.
No njihova je mama mirna.
Ovo je njezina kći iz prošlogodišnjega legla.
Samotna ženka vraća strvinu.
Možda je starija sestra mladunaca, ali to ne znači da želi dijeliti ulov.
Njezin mokri mlađi brat mora čekati svoj red.
Drugi dolaze…
i prihvaća ih na gozbi.
Donedavno se vjerovalo da su pume samotna stvorenja.
Mislilo se da su lavovi i gepardi jedine velike društvene mačke.
Otkriće tako snažnih društvenih veza
mijenja mišljenje znanstvenika o pumama.
Stvaranje ovog utočišta štitilo je te mačke od stočara
koji se boje za svoju stoku.
A to je dovelo i do povećanja prostora i brojnosti plijena.
Dakle, manja je potreba za sukobom među suparnicima.
Ovaj park ima jednu od najvećih gustoća populacije pume na svijetu.
Brojnost tih veličanstvenih životinja polako se oporavlja diljem južnoga Čilea.
Petsto kilometara sjevernije, duž Andskog lanca,
nalazi se NP Patagonija.
Jedan od najnovijih parkova u regiji koji sliči divljini,
ali donedavno se koristio za ispašu ovaca.
Pumu i njezin plijen, gvanaka, ovdje su progonili.
Stoka je sada uklonjena, fauna je zaštićena,
a zemlja se vraća u prirodnu ravnotežu.
Budući da je broj puma još nizak,
gvanako brzo iznova naseljava park.
A ovaj mužjak želi odigrati svoju ulogu.
Doputovao je ovamo u potrazi za dobrom ispašom,
dovoljno dojmljivom da privuče ženke.
Žensko krdo…
na vrhunskoj ispaši.
Ali područje je već prisvojio golem dominantan mužjak.
A ovo krdo nije dovoljno veliko
za obojicu.
Dominantan mužjak zaletio se da pokaže tko je šef.
I nije prevelik da zada nizak udarac.
Tjera samca daleko od krda…
dok ovaj napokon ne shvati.
Pobjednik se vraća svojim ženkama,
no ondje
nalazi drugog uljeza.
Dok dominantan mužjak ispraća novoga suparnika,
samac se ponovno prišuljava…
i koristi priliku…
te napokon nalazi družicu.
Pri stvaranju ovih nacionalnih parkova
srušili su poljoprivredne ograde
i gvanaku omogućili slobodnije kretanje,
a time i miješanje te jačanje gena.
Nakon gotovo godine gravidnosti
majka koti mladunče.
Mali gvanako što prije mora stati na noge.
Za samo dva tjedna
tisuće malenih gvanaka ovdje će napraviti prve korake.
Ženke mladunce donose na svijet u istome razdoblju
kako bi iskoristile zaštitu gomile.
Ovdje nikad ne znate tko vas promatra.
Kako se ova stada gvanaka šire,
tako će se povećavati i izgledi za povratak populacije puma
te oporavak prirode.
Diljem svijeta mnogi nacionalni parkovi postoje
kao izolirani džepovi zaštićene divljine.
No kako bi bujali,
životinje ne treba samo čuvati,
nego im omogućiti i slobodu.
Moraju se slobodno kretati kako bi tražili hranu,
teritorij ili partnere.
Od 2017. godine Čile radi
na povezivanju divljina
te nacionalne parkove spaja s drugim zaštićenim rezervatima i morskim parkovima
da stvori mrežu, koridor za zaštitu divljih životinja,
koja povezuje više od 12 milijuna hektara čileanske Patagonije.
U središtu ove mreže nalazi se Nacionalni park Cerro Castillo,
dom nekoć ugroženu stvorenju
koje se sada spektakularno oporavlja…
andski kondor.
Kondori su strvinari.
Jedu uginule životinje,
što je ključno za uklanjanje otpada i sprječavanje bolesti.
U prošlosti su ih lovili i trovali vlasnici zemljišta
da zaštitite stoku.
Ali sad se populacija tih veličanstvenih ptica
vraća na nekadašnje vrijednosti.
Gnijezde se na ovim nepristupačnim, šumovitim liticama.
I svaki dan prelaze stotine kilometara u potrazi za hranom,
za sobom ostavljajući…
svoje ranjive ptiće.
Možda je velik gotovo kao odrasla jedinka,
no ovaj veliki ptić star je samo devet mjeseci.
Kondori su najveće ptice letačice na svijetu.
A mogao bi imati raspon krila veći od tri metra.
Ali zasad se
još uči koristiti njima.
Sve je hrabriji.
No pokušaj prvog leta odavde bio bi vrlo riskantan.
Bolje da ode na sigurno…
ako može.
Roditelji se vraćaju.
Napokon je vrijeme za doručak.
Da bi mu osigurali opstanak,
odgajaju samo po jednoga ptića.
No ako žele da im se trud isplati,
sam mora poletjeti.
Možda mu treba pokazati kako se to radi.
Vrijeme je…
za njegov prvi let.
Pa, i to je početak.
Sad je već bolje.
Te su ptice preteške da bi letjele samo mahanjem krila.
Da bi ostao u zraku i prevaljivao velike udaljenosti,
mora naučiti jahati vjetar.
Roditelji ga vode u zračne struje i uzlazne termike.
Njihov će ptić s njima ostati do dvije godine.
A dotad će svakodnevno širiti krila
i jačati, dok se i sam ne nadvije nad Ande.
Tisuću kilometara sjevernije
krajolik se počinje mijenjati.
Ovdje dominiraju vulkani.
Lava u tlu ostavlja ožiljke
između kojih rastu iskonske prašume.
Na samome sjevernom rubu nalazi se Nacionalni park Conguillío,
jedno od posljednjih uporišta ugrožene araukarije,
tzv. majmunskog repa.
Narastu više od 45 metara
i ti su divovi nekoć bili uobičajen prizor diljem sjeverne Patagonije.
No srušeni su radi poljoprivrednog zemljišta
i sada postoje samo u malim džepovima drevne šume.
U sjeni stabala araukarije
osjetljive su bukvine šume…
gdje žive životinje kojih nema nigdje drugdje na svijetu.
Pudu…
najmanji jelen na svijetu.
Ovo pjegavo mladunče može vam stati na dlan.
I najmanja divlja mačka obiju Amerika.
Kodkod nije velik ni kao domaća mačka.
Uz ove male sisavce
u Valdivijskoj šumi također živi
jedan od najspektakularnijih kukaca na svijetu…
čileanski jelenak.
Nazvan je po nevjerojatnim čeljustima nalik rogovima kod mužjaka.
Ovaj je nanjušio miris ženke.
Ali ona je na visini od 30 m
u krošnji bukve.
Za njega je to isto kao da se čovjek penje na Eiffelov toranj.
Dvaput.
Njezin zavodljiv miris mužjaci mogu nanjušiti izdaleka.
I utrka počinje.
Napokon stiže do krošnje
prije suparnika…
a ženka mu je na vidiku.
Ali ima izazivača.
Odmjeravaju snage.
I sad to ogromno oružje dolazi na svoje.
Jedno od najvećih oružja u odnosu na veličinu tijela među životinjama.
Evoluiralo je za hvatanje
i podizanje.
Protivnik prvi napada.
Ali okreće situaciju
i prelazi u prednost.
Napokon, ništa ne stoji između njega
i njegove partnerice.
Dok se sumrak spušta nad park,
podsjeća nas na naše mjesto u svemiru.
Zbog upravljanja svjetlosnim onečišćenjem
nebeski su vidici iznad rezervata
među najmračnijima na svijetu.
Tijekom vedrih noći možete vidjeti planete Sunčeva sustava…
zvijezde Mliječnoga puta
i dalek sjaj nama najbližih susjednih galaktika.
Čak i golim okom.
Pod okriljem tame
jedan noćni šumski stanovnik pomaže svome domu da se obnovi.
S pomoću nove tehnologije
možemo otkriti njegove noćne ludorije.
Monito del monte…
„mali planinski majmun”.
Ali monito nije majmun. On je tobolčar.
Iako je malen…
ova golema stabla ovise o njemu.
Svake večeri pojede hrane koliko je težak.
Tijekom života pomaže u širenju najmanje 20 vrsta biljaka
tako što jede plodove…
i baca sjeme na nova mjesta.
Kako zora sviće,
vraća se spavati u skriveno gnijezdo.
I nije sam.
U ovim zajedničkim gnijezdima može se sklupčati do deset monita
koji nisu u rodu.
Uz pomoć ovih „malih planinskih majmuna”
moguće je da će se golema Valdivijska šuma
ponovno protezati od andskih planina
do Tihog oceana.
Čile ima više od 6500 km vijugave pacifičke obale.
Tijekom zadnjeg ledenog doba
ledenjaci su se spuštali s vrhova planina do mora.
Dok su se kretali,
urezivali su patagonski labirint dubokih obalnih fjordova.
Ostalo je relativno malo ovih ledenih divova.
Ovo je ledenjak San Rafael.
Svakoga proljeća oko ovih fjordova odjekuje eterična pjesma.
To je neodoljiv poziv mužjaka morskog leoparda.
Došao je iskoristiti ledenjake za razmnožavanje…
i pjevat će danju i noću kako bi privukao družicu…
vješto skladajući svoje ljubavne pjesme različitih nota
i visina.
Elementi njegova melodičnog repertoara
čuju se nadaleko.
Ženka…
pridružuje se mužjakovoj pjesmi.
Tijekom kratke sezone razmnožavanja
morski leopardi cijelu noć pjevaju pod vodom.
Umorna od noćnog udvaranja, odmara se na ledu.
Serenada je primamljiva.
Prilazi mu.
Ali otkriva
da njezin udvarač
zapravo nije budan.
Znanstvenici vjeruju da u sezoni parenja
morski leopardi imaju tako visoke razine hormona
da se glasaju čak i dok spavaju.
Kako se sunce počinje spuštati…
napokon se budi.
Povlače se ispod leda
i započinju duet udvaranja.
Dok je gotovo polovica čileanske Patagonije zaštićena,
zaštićeno je tek manje od petine obalnih voda.
Oko 110 km od južnog vrha kopnenog Čilea
nalazi se podantarktičko otočje Diego Ramírez,
jedno od rijetkih zaštićenih morskih područja Patagonije.
Uz obalu se spajaju tri oceana.
Pacifik na zapadu.
Atlantik na istoku,
a na jugu surovi Južni ocean.
Iako ga okružuju neka od najopasnijih mora na svijetu,
ovo mjesto vrvi životom.
Otoci pružaju utočište za više od dva milijuna ptica koje se gnijezde.
Kolonije albatrosa urezuju rijeke kroz gustu travu.
Jedna je to od rijetkih kolonija albatrosa koja se ne smanjuje
jer na otoku nema grabljivaca,
a zabranjen je i ribolov unutar morskoga parka.
Nemaju sve životinje ovdje taj luksuz da dođu zrakom.
Ovdje se gnijezde i južni žutouhi pingvini.
Roditelji pingvina naizmjence prelaze stotine kilometara
u potrazi za hranom za gladne ptiće.
Mogu biti odsutni i do tri dana u komadu.
No najopasniji dio njihova putovanja
jest povratak…
kad ih valovi bacaju o obalu.
Iako im je ocean zapravo još i najmanja briga.
Južnoamerički morski lavovi patroliraju ovim vodama.
Na svaku skupinu koja se vrati…
neki neće preživjeti.
Majka pingvina prolazi poligon
da se vrati obitelji.
Ali ovi morski lavovi plivaju triput brže.
Može preživjeti…
samo ako izađe iz vode.
Napokon na sigurnome.
Možda ipak ne.
Za dlaku.
A zatim slijedi naporan uspon natrag u gnijezdo.
Samo da nahrani mladunče,
svaki roditelj pingvina mora se kockati životom.
Naizmjence tako putuju idućih šest mjeseci
dok njihovo mladunče ne bude samo moglo bježati od morskih lavova.
Ovaj morski park sada štiti
više od 140 četvornih kilometara oceana…
te proširuje koridor za očuvanje divljine čileanske Patagonije
prema zaštićenim morima Antarktike.
Ova mreža parkova sada štiti više od 200 vrsta ptica i sisavaca
u nevjerojatno raznolikim krajolicima.
Pomaže vratiti životinje sa samoga ruba izumiranja.
Ali nemaju samo divlje životinje koristi od toga.
Predviđa se da će ekoturizam gospodarstvu donijeti stotine milijuna
u idućih deset godina.
I imat će mnogo veću korist
za svako biće na našem planetu.
U borbi protiv klimatskih promjena
ova zemlja i vegetacija djeluju poput spužve,
upijaju ugljični dioksid,
zbog čega je ova regija jedno od najvećih filtara ugljika u Južnoj Americi.
Dajte prirodi priliku i oporavit će se.
Divljina i životinjski svijet mogu se oporaviti
te se ravnoteža može vratiti.
Čileanska Patagonija nadahnjujući je primjer
onoga što se može postići kad surađujemo s prirodom
i vjerujemo
u istinsku vrijednost naših nacionalnih parkova.
Prijevod titlova: Željko Radić