Legutóbb megnéztük, hogy a reneszánsz miként változtatta Európát
sárból és paszternákból festményekkel teli, elegáns üdülőhellyé,
és hogy ez a megvilágosodás miként vezetett népfelkelések sorozatához,
amelyek seggbe rúgták az akkori rendszert.
De a forradalmak csak akkor kezdődtek.
Az emberiség a fém és az elektromosság megzabolázásával nagy ugrás előtt állt.
A fejlődés a kényelem és a szórakozás új korszakát hozta el,
ugyanakkor veszélybe sodorta a földi lét minden formáját.
A rév és a vám tipikus esete.
Ezen a héten a gépek felemelkedéséről van szó itt, ebben a világban,
de itt is, a Philomena Cunk szerint a világban.
PHILOMENA CUNK SZERINT A VILÁG
NEGYEDIK RÉSZ: A GÉPEK FORRADALMA
Évszázadokon át minden a természetben, az emberektől a tehenekig,
ezzel működött…
friss levegővel.
Ha nem tudnák, a levegő egy láthatatlan gázkeverék, ami olyan addiktív,
hogy az ellátás elvágása perceken belül halálos elvonási tünetekkel jár.
Ez a függőség féltékennyé tette a levegő riválisát, a vizet.
A víznek össze kellett kapnia magát.
Még nélkülözhetetlenebbé kellett válnia számunkra, természetes urai számára.
Forrósodott alatta a talaj.
Ez a forróság valami hasznossá változtatta.
Gőzzé.
A gőzzel mindenféle gépet meg lehetett hajtani.
És sehol sem ment úgy a gőz, mint Amerikában,
ahol ez örökre megváltoztatta az ország arculatát.
Hogy megértsük, miért, attól tartok, térképet kell használunk.
Eleinte a telepesek Amerika széleinél maradtak,
a közepét érintetlenül hagyták, mint egy fagyasztott pite a mikróban.
De az amerikaiak akkoriban nem voltak olyan szerények, mint ma sem.
Hittek egy úgynevezett nyilvánvaló sorsban,
abban, hogy az egész föld az övék,
és hogy Isten akarata, hogy nyugatra menjenek,
és visszaszerezzék az őslakosoktól, akiket Isten tévedésből helyezett oda.
Mi az a nyilvánvaló sors?
A nyilvánvaló sors egy ideológia,
ami az 1840-es és 50-es években alakult ki az Államokban,
hogy Amerikának istenadta joga van elfoglalni a kontinens többi részét,
és terjeszteni értékeit és erényeit a tengertől a fényes tengerig.
- Szóval ez Isten terve? - Ez volt az elképzelés.
De ettől nem válnak Isten rabszolgáivá?
Nos, szerintem az akkori emberek azt mondanák,
hogy ők Isten misszionáriusai a Földön.
Ezért úgy érezték, hogy önként hajtják végre a tervét,
és nem kényszer hatására.
Szóval akkor Isten szukái.
De a nyilvánvaló sors veszélyes volt.
Egy rozoga szekéren kellett végigdöcögniük egy veszélyes tájon
az éhhalállal és a vérhassal küzdve, miközben fostak
a kígyómarástól, vagy az apacsok mészárlásától.
Mintha Isten mégse ezt várta volna tőlük.
De a gőzmozdony feltalálása mindent megváltoztatott.
A gőzmozdony beleröhögött a szekér képébe.
Nem szó szerint. Ez nem mesekönyv.
Az amerikaiak gőzmozdonyokat engedtek a vadonba,
utakat vájtak a szárazföldön, és megváltoztatták az erőviszonyokat.
Most már az indiánokkal folytatott harcokat gyorsan
és büfékocsiszolgálattal lehetett lebonyolítani.
A vasútnak köszönhetően nyugatszerte mindenütt kisvárosok alakultak.
Kemény, törvényt nem ismerő helyek voltak,
ahol az igazságszolgáltatás a puska csövén keresztül történt,
ahol a marhapásztorok mindent megtettek, hogy védjék a marháikat, és a pásztorokat.
Elmagyarázná, hogy mi ez itt?
Ez a Colt 45-ös, egy egylövetű katonai revolver.
Itt kell megtölteni,
és a kakast minden egyes lövésnél fel kell húzni.
Ez csak a régi időkben tudta megölni az embereket?
Vagy egy mai embert is meg lehet vele ölni?
Egy mai embert is meg lehet vele ölni.
Olyan régi. Mintha egy óraszerkezet lenne, nem?
Ebből lassan jönnek ki a golyók? El lehetne szaladni előlük?
Nem lehet előle elszaladni. De valóban hasonlít egy óraszerkezetre.
Nagyon hasonlít az óra működéséhez, csak van benne egy racsni.
- Pacsni? - Racsni.
Hol jönnek ki a golyók? Abból a csődarabból?
Igen. Az a pisztolycső.
Megfoghatom, és belenézhetek?
Vagy akkor a szemembe lő?
Ezt nem szokták szeretni.
Az fáj, ha az ember szemébe lőnek?
Mert a szem igazából csak egy vízzel teli tasak, nem?
Csak kidurranna és csípne egy kicsit,
de utána mehetsz tovább a dolgodra, nem?
Szerintem sehol nem jó, ha meglőnek.
Miért akarnak az emberek ilyen gyilkológépeket kitalálni?
És megtenné, hogy rövidre fogja?
Talán, mert emberek vagyunk.
Mintha belénk lenne kódolva, hogy harcoljunk az erőforrásokért,
- vagy más emberekkel. - Aha.
Nem tudunk szabadulni tőle.
Tudom. Szerintem elmeháborodottak vagyunk.
A fegyverek óriási szerepet játszottak Amerika formálásában és a gyilkolásban is.
A lőfegyverhasználat még ma is hozzátartozik a nemzeti identitásukhoz.
Hogy lehet, hogy az amerikaiaknak joga van bárkit megölni?
Nincs joguk. A gyilkosság illegális az Egyesült Államokban,
csak a fegyvertartáshoz van joguk.
- Kecskére a káposztát. - Igen.
- Amúgy a kecske szereti a káposztát? - Igen.
Tényleg? Én azt hittem, húsevő.
Nos, nem vagyok biológus,
de legjobb tudomásom szerint növényevők.
A cowboyokkal, fegyverekkel és gőzmozdonyokkal
Amerikát a szabadok földjeként emlegették,
ami minden bizonnyal meglepte a rabszolgákat.
A rabszolgaság barbár gyakorlata továbbra is elterjedt volt Amerikában,
különösen a déli államokban.
De amikor végre alaposan átgondolták a témát,
az északi államok lakói szörnyű felfedezést tettek:
minden rabszolgában valójában egy emberi lény lakozik.
Az északiak megkérdezték a délieket, hogy milyen Amerikában akarnak élni.
Olyanban, ahol a fehérek kizsákmányolják a fajokat, és alábbvalónak tekintik őket,
vagy olyanban, ahol tettetik, hogy nem így van.
A vita polgárháborúvá fajult egy olyan időszakban,
amikor Amerika majdnem annyira polarizált volt, mint ma.
A polgárháború szétszakította Amerikát, ugye? Testvér testvér ellen fordult.
Volt valaki, aki annyira összezavarodott, hogy önmaga ellen fordult?
Nem hiszem.
Az elképzelhető, hogy egyesek nagyon sokat gondolkodtak azon,
melyik oldalra álljanak, és azt hiszem, a kérdése erre utalhat.
Hogy lehet, hogy ezt tartják az első modern háborúnak,
amikor a fotókon látható, hogy ez nagyon régen volt?
Érdekes, hogy a fotókra hivatkozik,
mert ez volt az első háború, amelyben a fényképezés szerepet játszott.
A fényképek részei voltak a konfliktusnak és az erőszak dokumentálásának.
Elég izgalmas lehetett bemenni utána a Snappy Snaps-be,
és megnézni, hogy melyikek sikerültek, és melyikek nem.
Négy hosszú évnyi háborús erőszak után
az északiak kerültek ki győztesen, ami egyébként is észak.
Ez az északiak vitathatatlan királyának, Abraham Lincolnnak a győzelme volt.
Ki volt Abraham Lincoln?
És miért voltak olyan fura tetoválások a hasán?
Fogalmam sincs, milyen tetoválásokra gondol,
de ő egy amerikai elnök volt, akit a legjobb amerikai elnöknek tartanak.
Állítólag egy hóembert és egy vörösbegyet tetováltatott a hasára,
és a vörösbegynek bajusza volt.
Őszintén fogalmam sincs, mire gondol.
Most, hogy Lincoln volt az elnök, végre eltörölték a rabszolgaságot,
és a helyébe egyszerű faji előítélet lépett.
Ám Abraham Lincoln története nem végződött boldogan.
Öt nappal az északiak győzelme után szörnyű sorsra jutott.
El kellett mennie a színházba, hogy megnézzen egy darabot.
Szenvedéseinek egy kedves bandita vetett véget.
De kegyetlenül csak a harmadik felvonás alatt.
Abraham Lincolnt a színházi páholyán lőtték meg.
Hol található ez a testen?
Azt hiszem, arra a fizikai helyre gondol, ahol a lövéskor tartózkodott,
ami a washingtoni Ford Színház elnöki páholya.
És miért lőtték le? Mert nem vette le a kalapját?
Mert az elég idegesítő a színházban, ha egy kalapos ember ül előttünk.
Az elnöki páholyban volt, így tudtommal nem ült mögötte senki.
De egy John Wilkes Booth nevű férfi lőtte le, aki a konföderáció híve volt.
Hogyan befolyásolta a fejlövés Lincoln vezetői képességét?
Nos, véget vetett neki, mert nagyjából 12 órával utána meghalt.
- Szóval nem tudta folytatni. - Nem, halottként sajnos nem.
Lincoln fénye talán kihunyt,
de Amerika fénye épp az ellenkezőjére készült.
Az amerikaiak azóta játszanak az elektromossággal,
hogy Benjamin Franklin kulcsot kötött egy sárkányzsinórra,
hogy ajtót nyisson a villámoknak.
Aztán 1878-ban Thomas Edison kitalálta, hogyan lehet ezt az energiát
valami rendkívüli dologra használni.
Nehéz elképzelni egy világot, amiben Edison nem találta fel az égőt.
De ha el is képzelnénk, túl sötét lenne, és nem látnánk, mi volt benne.
Hogyan láttak az emberek nappal, mielőtt Edison feltalálta a fényt?
A fény a napból jön, így az emberek nappal a nap miatt láttak.
A villanykörtére éjszaka volt szükségük, amikor nem süt a nap,
és nem lehet látni.
Mit használtak az emberek a villanykörte előtt?
Nos, gyertyát vagy olajat használtak.
Tehát nappal ott volt a napfény, este pedig gyertyák világítottak.
Így van.
Tehát nem volt szükségünk izzókra. Az élete munkája értelmetlen volt.
Edison másik hihetetlen találmánya a fonográf volt.
TUDOMÁNYOS MUNKATÁRS TUDOMÁNYOK MÚZEUMA, LONDON
- El tudja hallgattatni? - Persze.
Hihetetlen, nem igaz? Hogy mi most itt vagyunk,
de ez a hang évekkel ezelőttről származik.
Ha belebeszélek ebbe a trombitaizébe,
feltehetek neki egy kérdést arról, hogy milyen ott, ahol ő van?
Nem. Mert a felvétel több mint száz évvel ezelőtt készült.
De ez egy gramofon. Nem úgy működik, mint egy telefon?
A gramofon görögül „hangírást" jelent.
Nem telefont.
Tehát hallanak minket, de nem tudnak válaszolni?
Nem mondanám… Nem hallanak minket. Mi halljuk őket. Felvételről halljuk őket.
Nem hallanak, és nem is tudnak válaszolni?
- Nem. - Akkor mi értelme van ennek?
Zenét tudunk hallgatni, és mindenféle hangokat.
Fel tud venni olyan hangokat, amik még nem történtek meg?
Nem.
És olyanokat, amikor már elhangzottak?
Ha ezeket a hangokat akkor rögzítették.
Olyat nem tud most felvenni, ami a múltban történt.
Őszintén szólva, elég korlátozottak a lehetőségek.
Edison pornográfjának köszönhetően
a klasszikus zene immár milliós közönséget untathatott.
A klasszikus zenét zenekaron kell játszani.
Hogyan kell zenekaron játszani?
Bele kell fújni,
vagy ez az, aminek a húrjait egy pálcikával dörzsölik?
A zenekar nem egy konkrét hangszer.
Aha.
Egy zenekar sok különböző típusú hangszerből áll.
Értem. Több mint egy hangszer.
Szóval a kezünket és a szánkat is használnunk kell, hogy zenekaron játszunk.
Nos, a karmesternek erre mind szüksége van,
de maga a zenekar egy olyan egység,
ami sok különböző hangszerből áll.
Szóval egy egész zenekarba nem lehet belefújni?
Edisonnak hála a fény és a hang világát sikerült térdre kényszeríteni,
de egy másik határ makacsul meghódítatlan maradt:
az égbolt világa.
Az emberek évekig próbálkoztak repülőalkalmatosságok építésével,
de a legtöbb korai úttörő nehezen jutott tovább
az első kísérleti halálugrásnál.
De mindez megváltozott, amikor Orville és Wilbur Wright
először támadták meg sikeresen jogi úton a gravitáció törvényét.
Milyen messzire jutott az első repülő?
Nos, aznap a Wright testvérek több repülést is végrehajtottak,
nagyjából pár száz méter volt a leghosszabb útjuk.
Azt le is sétálhatták volna.
Nos, igen, de nem ez volt a lényeg.
Mikor volt az első olyan hosszú repülőút, aminél már WC-re volt szükség?
Amint kialakult a kereskedelmi repülés, azok a járatok hosszabb távúak lettek,
és az utasoknak szüksége volt bizonyos kényelemre,
például mosdókra.
Nagy pillanat lehetett, amikor valaki rájött, hogy egy repülőre vécé is kell.
Ez lenyűgözőbb, mint a Wright fivéreké.
Ezt soha nem tartottam
különösen drámai vagy izgalmas fejleménynek, attól tartok.
A bicikliken miért nincs vécé?
Akkor nem kéne leszállni.
Lehet, hogy ezt leírom és levédetem.
A Wright testvérek történelmi repülése még vécé nélkül is
örökre megváltoztatta a közlekedést oly módon, amit még most se értünk igazán.
A Wright testvérek repültek először rendesen több mint száz évvel ezelőtt.
Hogy lehet, hogy még mindig nem tudjuk, hogyan is működnek valójában a repülők?
De tudjuk. Ma már tudjuk, hogy működnek.
Jó, de a valóságban hogyan működnek?
Nos, vannak matematikai egyenleteink,
amelyek leírják, hogyan áramlik a levegő a repülőgép szárnyai felett.
El tudja mondani, hogy működnek tudományos magyarázat nélkül?
Nehéz nem elmagyarázni a mögötte álló tudományt,
de a szárnyak alakja miatt
a felfelé ható erő nagyobb, mint a lefelé ható.
Ami felfelé nyomja a repülőt.
Ez a maga elmélete. Akarja hallani az én elméletemet?
- Mondja! - Szerintem hittel működik.
Csak azért repülnek, mert mi elhisszük.
Tehát a médiának fenn kell tartania a látszatot,
különben elkezdenek lepotyogni.
Ugyanez van a wifivel. Kizárt dolog, hogy az valódi.
Bele kell mennünk ebbe a színjátékba, különben minden leáll.
Az eget megszelídítették. Ezután az út következett.
Nehéz megmondani, ki találta fel az első autót.
Mert annyian megpróbálták,
még a Wikipédia-cikk is túl hosszú ahhoz, hogy elolvassuk.
De szerencsére nem számít,
mert végül csak egy ember vált az autók szinonimájává.
A férfinak, aki az első nagy sikerű autót készítette,
Henry T-modell Ford volt a neve.
És megdöbbentő egybeesés, hogy az autójának is.
Négyhengeres, 2,9 literes motorjával,
ami 20 lóerőre volt képes, és a maximális 72 km/h-s sebességével
a Ford T-modell igazán szörnyű autó volt.
Még annál is rosszabb, mint amit az anyukák vezetnek.
Nem lehet csatlakoztatni a telefont, nincs navigációs vagy zenei rendszer.
Még pohártartó sincs benne.
Ennek ellenére valamivel jobb volt, mint egy ló,
mert legalább nem rúgott fejbe, ha mögé mentél.
És a vasúttal ellentétben
itt nem valószínű, hogy egy pszichopata ül le mellénk.
Kivéve, ha felveszünk egy stoppost, akinek csavarhúzó van a zsebében.
Henry T-modell Ford legnagyobb mesterműve azonban nem maga az autó volt,
hanem a gyártás módja.
Ahelyett, hogy alkalmazott volna valakit, aki lassan összerak egy autót egyedül,
Ford sok embert alkalmazott, hogy egy-egy apró részt csináljanak
újra és újra,
ez az emberi értelmetlenség és a munkahelyi unalom forradalma volt.
A tömeggyártáshoz tömegek munkaerejére volt szükség.
Milliók özönlöttek az USA-ba az amerikai álomért.
A nagyobb hajók iránti igény vezetett a Titan 1C feltalálásához,
ami egy egyszer használatos tengeralattjáró.
Az ember évek óta bámulta az óceánt vágyakozva, hogy elsüllyedjen, mint a kő,
és a Titan 1C valóra váltotta ezt az álmot.
Hatalmas siker volt.
Első útján a Titan 1C
Southamptonból egyenesen a tenger fenekére hajózott,
ahol a bátor felfedezők a luxus ölében élhették át
azt a néhány pillanatot, amíg rájöttek,
hogy az óceánfenék légköre nem lélegezhető.
A fény, a hang, az ég, az út és az óceánfenék meghódítása után
az emberiség olyasmit készült felfedezni, amiről addig még csak nem is hallott,
egy tudós és nő, „Mary Curry”,
a sugárzás atyjának jóvoltából.
Hogyan jött rá Marie Curie,
hogy felfedezte a radioaktivitást, ha az láthatatlan?
Marie Curie találta ki a radioaktivitás szót.
A radioaktivitás az, amikor egy anyag, például a rádium, polónium, plutónium,
sok energiát bocsát ki, és természetesen szétesik.
Tehát ez egy valós dolog, még ha láthatatlan is.
Sok valós dolog láthatatlan, igen.
Szóval ez olyan, mint a csakra és az energiamező,
amik az arcunkban vannak, és a csillagjegyeinkhez kapcsolódnak,
és befolyásolják a glutén emésztését. Ezek is valósak, nem igaz?
- Szerintem ezek nem valós dolgok. - Szerintem valósak.
Carol néném átrendezi az emberek csakráit. 80 fontot kér óránként.
Szerintem, ha ennyit kérhet érte,
akkor ez nem baromság, nem?
Tragikus módon Curie kíváncsisága végzetes volt.
Úgy gondolják, hogy a hosszú távú sugárzás hozzájárult a halálához.
Ez nem igazságos, ugye? Ha egy férfi tudós, mint Bruce Banner,
gammasugárzásnak van kitéve,
akkor szuperhős lesz, nem?
Saját képregénye lesz, meg filmsorozata.
Marie Curie meg meghal.
Banner lehetett Hulk.
Ez nem igazságos, ugye? Ez a patriarchátus hibája?
És mi az a patriarchátus?
Eközben más, kevésbé női tudósok saját elméleteiken dolgoztak.
Albert Einstein fizikus és hivatásos nyelvmodell
előállt a relativitáselméletével, E egyenlő MC2,
amit a mai napig senki sem ért.
Én is csak azért említem, mert később kiderül, hogy fontos.
Einstein szerint semmi sem gyorsabb a fénynél,
de az árnyék gyorsabb nála.
Ha egy zseblámpa fényét a falra irányítom,
de a lámpát a fejem mögött tartom,
az árnyékom előbb ér oda, mint a fény.
Ezt mivel magyarázná Einstein?
Ez olyan gyorsan történik, hogy nem látjuk igazán, azt hiszem, ezzel.
Mindenre van válasza, nem igaz?
A 20. század döbbenetesen indult,
a tudomány olyan gyorsan szarta az innovációkat,
hogy alig tudjuk őket összevágni.
De néhány új találmánynak volt egy sötét oldala,
amitől kifeküdtek az emberek. És nem jó értelemben.
Az első világháború állítólag „a háború, amely véget vet minden háborúnak”,
bár egyes történészek szerint ez nem így volt.
De ez volt az első technológiai háború
repülőgépekkel, géppuskákkal és tankokkal,
amik mind fellázadtak, hogy legyőzzék az őket létrehozó embereket.
Bár nem volt hitük, ideológiájuk, szívük vagy lelkük,
a gyilkológépek győztek.
A végeredmény: fegyverek 20 millió, emberiség nulla.
Amikor az emberek háborút indítanak, az mindig elég kaotikusnak tűnik.
Sok kiabálással jár?
Igen, elég sok a kiabálás.
Ez lehet a parancsok kiabálása,
lehet a haldoklók sikolya.
Akkor fennáll a fülzúgás veszélye a közelben ácsorgóknál.
Igazán kár, hogy továbbra is ezt csináljuk.
Nem akarok vitatható dolgokat mondani,
de általánosságban véve a háború egy kicsit szégyenletesnek tűnik.
Úgy tűnik, hogy ez egy különösen népszerű emberi tevékenység.
Talán csak ilyenek vagyunk.
Mi késztet minket arra, hogy így egymás ellen forduljunk?
És össze tudná foglalni egy rövid mondatban?
Különben a vágók nagyon kiakadnak.
Félelem, becsület és érdekeltség.
Tényleg? Ez a három?
Dióhéjban ennyi.
Nem tudom, ki vágja ezt, de ebből kell gazdálkodnia.
Az első világháború barbársága
megrázó háborús versek és pacifista irodalom széles skáláját ihlette,
amelyek évtizedekkel megelőzték az ettől független belga technohimnuszt,
a „Pump Up The Jam”-et.
EGYÉB ZENEI ELŐADÓK, AMIK „T”-VEL KEZDŐDNEK: THE CURE,
THE ISLEY BROTHERS ÉS THE VELVET UNDERGROUND.
AMIKOR EZT A KLIPET ELŐSZÖR SUGÁROZTÁK, A NÉZŐK ATTÓL FÉLTEK, HOGY VALÓSÁGOS,
ÉS HOGY A KÉPERNYŐN KERESZTÜL DZSEMET PUMPÁLNAK AZ OTTHONAIKBA.
HA JÖSSZ, HOZNÁL NEKEM EGY ZÉRÓ KÓLÁT ÉS EGY TWIXET?
BOCS- EZT AZ SMS-T A FUTÁRNAK SZÁNTAM
Fiatal férfiak milliói haltak meg a háborúban,
de szerencsére az emberiség felfedezett egy újfajta embert:
a nőt.
Mindig is léteztek nők a történelem hátterében,
nagyrészt emberi háziállatként a férfiak számára,
és azért tűrték meg őket, mert friss embereket választottak ki
az elülső lyukukon keresztül.
A 20. század elején azonban
a társadalomtudósok hihetetlen dolgot fedeztek fel:
egy nő mindenre képes, amire egy férfi, anélkül, hogy beszélni kéne róla.
Még szavazati jogot is kaptak.
A nők végre eldönthették, melyik férfi parancsolgasson nekik.
A nők kezdték levetni a hagyományos egyenruhájukat,
már nem kísérteties bútorokra hasonlítottak, hanem táborozó kisfiúkra.
Ittak, dohányoztak és gyorsan táncoltak, megdöbbentő képkockaszámmal.
Eközben Hollywoodban
egy teljesen újfajta szórakozást találtak fel: a filmeket.
A könyvekkel ellentétben
a filmekre nem kell koncentrálni vagy használni a fantáziánkat.
Bárki, még a nagyon lusta vagy ostoba emberek is szórakozhattak,
egyszerűen csak leültek, és bámulták a képernyőt, ahogy maguk is teszik.
Ennek ellenére a korai filmek tök szarok voltak, ahogy láthatják.
De az ilyen korai filmeknek hála
láthatjuk, milyen volt az élet a régi időkben.
Mindenki nagyon gyorsan mozgott, és folyton elesett.
A régi filmekben miért mozognak olyan gyorsan?
Talán azért, mert először álltak kamera előtt, és izgultak,
vagy azért, mert némafilm volt,
és nem hallották, hogy a rendező azt mondja, hogy lassítsanak?
A kamerák képkockaszáma akkoriban más volt, mint most.
Szóval a mi hibánk.
Túl gyorsan játsszuk vissza, és fel kell gyorsulniuk,
hogy a stáblista előtt el tudják játszani az egész történetet?
Biztos pánikolnak. Mi történik, ha nem tudnak lépést tartani?
Átvált a film egy olyan szobába, ahová még be sem értek?
Csak felvételek egy üres szobáról.
A színészek normál tempóban mozognak.
Csak a lejátszás sebessége miatt tűnik úgy,
mintha nagyon gyorsan mozognának.
Tudunk kommunikálni a színészekkel,
és elmondani nekik, hogy minden rendben, és megnyugodhatnak?
Nem. Mostanra már mind halottak.
A korai filmek feliratosak voltak,
így az emberek lenémított telefonon is meg tudták nézni.
De nem sokkal később rájöttek, hogyan lehet hangokat is rögzíteni.
Mi volt számodra kielégítőbb?
Az olvasás végre feleslegessé vált.
Az írott szó évszázados zsarnoksága végre véget ért.
De az emberiség reményteljes korszakának illúziója
hamar egy kukászsákban landolt.
Sötét felhők gyülekeztek Európa felett,
mivel hamarosan kezdődött a világháború újraforgatása.
Hamarosan a világ fejest ugrott egy újabb globális háborúba,
és mivel ez a háború még szörnyűbb gépezetekkel zajlott, mint az előző,
úgy tűnt, a vérontásnak nem lesz vége.
Aztán az amerikaiaknak támadt egy ötletük.
Ahelyett, hogy több ezer kis bombát dobnának Japánra, ahogy Németországra,
mi lenne, ha csak egy nagyot dobnának le?
Einstein elméleteit felhasználva, amiket korábban okosan említettem,
nekiláttak a Manhattan-tervnek, amit kalapos emberek vezettek,
akik valami félelmetessel álltak elő:
a Little Boy nevű atombombával,
a valaha használt legerősebb és legpontatlanabb elnevezésű fegyverrel.
Milyen erős volt a Little Boy?
Fogalmazzunk így:
ha az a bomba a volt pasim, Sean házára esett volna Westhoughtonban,
akkor az A58-as Chequerbent körforgalomtól kezdve
a Hart Common Golf Club melletti virágüzletig
minden megsemmisült volna.
A kezdeti robbanás elporlasztotta volna Seant,
míg a régi Pac-Man játékgépet,
amit egyszer az egész szülinapi hétvégémen javítgatott,
szinte biztosan tönkretette volna
az azt követő tomboló tűzvihar.
Wigantől Boltonig minden porig égne.
Middlebrooknak annyi. Bickershaw-Nak annyi.
Hindley Green, felejtsék el!
Az atombomba kimondhatatlan borzalma vetett véget a második világháborúnak.
Mindenkinek elege lett,
és a világ ebben a részben már másodszor döntötte el, hogy többé nem háborúzik.
Ezt az ígéretet az ötödik epizód 52. másodpercéig meg is tartották.
Megnyugtató a tudat, hogy már nincsenek nukleáris fegyvereink.
Attól függ, kit ért mi alatt.
A briteknek van nukleáris fegyverük,
és valójában nemrég döntötték el, hogy növelik
a tölteteik számát.
Igen, de ezek vaktöltények, nem? Tele vannak vaktöltényekkel.
Nem. Ezek működő rakétarendszerek nukleáris robbanótöltetekkel.
Sok más országnak is van.
A nukleáris pusztítás veszélye továbbra is velünk van.
Értem, beszélhetnénk valami vidámabbról?
Amiről csak szeretne.
- Szereti az ABBA-t? - Imádom az ABBA-t.
- Tényleg? - Igen.
- Mi a kedvenc száma tőlük? - A „Dancing Queen.”
„Dancing Queen,” igen.
Az nagyon klassz, ugye?
Legközelebb megnézzük, hogy a Kelet és Nyugat közötti hidegháború
hogyan nyitott utat a rock and rollnak,
ami utat nyitott a hippiknek,
akik utat nyitottak Steve Jobsnak, hogy utat nyisson az okostelefonoknak,
ami utat nyitott a közösségi médiának,
ami utat nyitott annak,
hogy az emberiség eddigi fejlődése visszaforduljon.
A közösségi média elhidegíti az embereket, nem?
Ahogy a medvékkel is történt.
- Milyen medvékkel? - A jegesmedvékkel.
A feliratot fordította: Borsody Anna