Sidste gang i denne potentielt prisvindende historie om menneskeheden,
viste jeg, hvordan vores forfædre oplevede en spirituel vækkelse,
ligesom min tante Carol.
Ligesom Carol fandt de spændende guruer at følge.
Men modsat hende forlod de ikke deres mand
for at bo på en gård i Wales sammen med otte andre kvinder
i en situation, jeg ikke kan diskutere yderligere,
da det i øjeblikket efterforskes af North Wales' politi.
Vores verden ændrede sig for altid,
da religiøse budskaber om tolerance og tilgivelse
inspirerede menneskeheden til at slås som hunde og katte i hundredvis af år.
Men verden skulle snart få udvidet sit sind,
og derefter gå op i sømmene på grund af et andet højere kald.
Menneskeheden var ved at gennemgå en renæssance
gennem Renæssancen
her på den samme planet, som vi stadig bruger i dag.
En glitrende klippe i rummet, kendt som Jorden.
AFSNIT TRE: RENÆSSANCEN BLIVER IKKE SENDT PÅ TV
Det er år 1440. Ikke nu, men dengang, i 1440.
Og en ny opfindelse er ved at starte en flamme under mulighedernes busk.
Århundreder før havde kineserne opfundet trykkekunsten,
men ingen i Europa tog sig af det, før trykpressen blev opfundet igen
af en tysker kaldet Johann "Steve" Gutenberg.
Gutenbergs presse var den første slags i historien, undtagen i kinesisk historie.
Ændrede trykpressen overhovedet noget af betydning?
Hvis Gutenberg ikke havde opfundet trykpressen,
hvilket betød, at ideer kunne formidles over hele verden,
ville vores kultur ikke have udviklet sig på samme måde, som den har.
Så på mange måder skabte han vores moderne verden i dag.
Er det sådan, du definerer "stor betydning"?
Den første bog, der blev trykt på Gutenbergs presse var Bibelen.
Men såvel som at sprede Guds ord,
spredte den ord fra videnskabsmænd, filosoffer og til sidst Dan Brown.
DA VINCI-MYSTERIET
Det tager lang tid at skrive nye bøger. Så for at give trykpresser noget at lave,
kiggede folk tilbage i tiden for at finde gammelt materiale at udgive i nye klæder.
Sådan kom filosofi fra antikkens Grækenland
pludselig tilbage på mode og blæste folk omkuld.
På det tidspunkt var de flestes liv lige så glædesløse som min onkel Martin.
Deres eneste hobbyer var at slide sig ihjel, dø af pest, eller blive tortureret.
For deres vedkommende var der ikke mere ved livet.
Så for dem var oldgræsk filosofi ikke kedeligt, som det er i dag,
men en bevidsthedsudvidende oplevelse, der forvandlede, hvordan de så sig selv.
Som da min kammerat Paul spiste fem ketaminbrownies
og troede, han kunne kommunikere telepatisk med dyr på fjernsynet.
Selvom Paul endte med at få det hvide snit for sin egen sikkerhed,
besluttede vores forfædre at forandre verden.
Dette er "Florence".
Italienerne kalder det Firenze, så turister ikke kan finde det.
Men det hedder altså "Florence". Vi tjekkede et britisk kort.
Firenze ligner måske et meningsløst rod i dag,
men i det 15. århundrede var det epicentret
for et hidtil uset kunstnerisk og kulturelt fænomen.
Hvad var "Renai-saucen"?
Var det en slags ketchup fra det 16. århundrede?
Renæssance kommer fra det franske "renaissance".
Naissance betyder fødsel. Så det blev set som en genfødsel.
Så det er slet ikke en sauce.
Nej, ikke så vidt jeg ved.
Hvilke saucer brugte de dengang?
Dette er et område af kulinarisk historie,
som jeg ikke er så bekendt med. Saucens historie.
Så du er ikke sauce-personen?
Jeg er ikke primært en sauce-person.
Vi bliver nødt til at genoverveje hele dette interview.
Under renæssancen
skabte Firenze kunstnere, som for første gang i historien
var kompetente nok til at skabe malerier, der er værd at se på.
En af de mest kompetente malersmede var Botticelli.
Hvad er dette maleri?
Dette er Alessandro Botticellis Venus' fødsel.
Det er et af renæssancens store malerier.
Ved vi, om Venus' fødsel faktisk så sådan ud?
Det skildrer en mytisk figur, så det er metaforisk.
Det er ideen om en gudinde,
som bliver til, i stedet for at blive født.
Hendes hals er meget lang.
Var hun halvt giraf, eller var han bare dårlig til halse?
Hendes hals…
Det er ment som et tegn på skønhed, at han har forlænget halsen.
Jeg har opdaget en fejl her. Han puster, og hendes hår pisker rundt.
Men se på disse træer til højre. De bevæger sig slet ikke. Ingen vind.
Jeg tror, disse mennesker er blevet photoshoppet ind. Det hele er falsk.
Andre bemærkelsesværdige kunstnere producerede 3D-malerier, "skulpturer."
Det mest berømte eksempel er denne meget nøgne mand,
kendt som "Michelangelos David."
Hvis man formår at se forbi hans små marmorkugler,
bemærker man de utrolige detaljer
over hele resten af Michelangelos' krop.
Hans øjne har pupiller, som en Furby.
Hans muskler er virkelig detaljerede. Se på hans mavemuskler.
De beviser, at fitnesscentre er lort,
for de havde ikke fitnesscentre, men se, hvor tonet han er.
Så er der de realistiske årer på bagsiden af hans hænder,
der bærer statueblod til fingrene.
Men på trods af al denne opmærksomhed på detaljer,
afslører en hurtig inspektion af hans nedre ryg, at han er uden anus.
En forbløffende udeladelse.
Måske blev billedhuggeren flov,
eller modellen måtte gå tidligt den dag, eller havde ikke et anus.
Vi ved det bare ikke.
Renæssancens ubestridte mester
var et menneske kendt som Leonardo da Vinci.
Dette er Den Vitruvianske Mand.
Det er en tegning lavet af Leonardo omkring år 1490.
Hvad er det til?
Hvad er meningen med det?
Pointen var, at Leonardo ville vide,
hvordan man skitserer menneskekroppens proportioner.
Men du kan også se hans udstyr, ikke? Det er ikke min fantasi?
Findes der en version med underbukser på?
Nej.
Syntes han bare, det var okay? Lidt ubehøvlet.
Nej, det er ikke.
På grund af skønheden ved menneskekroppen.
Se lige javertussen. Den kan man ikke kalde smuk.
Se på den.
Leonardo fyldte også notesbog efter notesbog med tegninger af opfindelser,
der er langt forud for deres tid.
Hvad er det?
Dette er en flyvende maskine. Det er ligesom en helikopter.
Den ser ikke særlig overbevisende ud.
Min makker, Paul, opfandt et løbebånd til sin forlovedes kæleslange.
Skitserne til det var meget mere overbevisende end dette.
Og han var på svampe.
Prototypen rev godt nok hovedet af slangen.
Ja…
Den værste afslutning på en fødselsdag nogensinde.
Hans opfindelser var én ting.
Men det er primært for hans malerier, at vi kender Da Vinci i dag.
Dette er Mona Lisa, et virkeligt maleri, der findes i vores verden og på denne væg.
Det er Mona Lisas gådefulde person, der tiltrækker folk.
Som med alle kvinder, så aner man ikke, hvad hun tænker på.
Bare man ser hende, dukker spørgsmålene op.
Hvem er hun? Hvad smiler hun af?
Holder hun en ballon mellem knæene? Og hvis ja, hvilken farve er den?
Har hun en kæreste? Hvad hedder han?
Hvad er der mellem hans knæ? Og hvordan finder vi ud af det?
Svaret er, at det kan vi ikke.
Og det er derfor, folk bliver ved med at vende tilbage hvert år
for at se på hende og undre sig, og så stoppe med at undre sig og gå hjem.
Udover at se okay ud, demonstrerede Da Vincis værker en stor evne
for tidens banebrydende teknikker, står der her.
Før renæssancen var andres malerier i en slags skæv 2D.
Det var, fordi kunstnere ikke havde sans for perspektiv.
Ligesom min ven Paul, der slog en tjener på TGI Friday's,
fordi han tabte hans banoffee-tærte.
Se dette maleri fra det 14. århundrede af Jesus til sit skæbnesvangre teselskab.
Dimensionerne er helt forkerte. Værelset er klemt sammen,
så det ligner, det sker i låget af en papkasse.
Jesus er dobbelt så stor som de andre,
så det ligner, han holder intim middag med små skoledrenge.
Det ser ikke godt ud.
Og hvad er det? Skåle eller muslingeskaller?
Det er bare elendigt håndværk. Fuldstændig håbløst.
Det burde ikke være udstillet.
Men Da Vincis reboot af samme maleri er en anden historie.
Han kunne perspektivere fucking godt.
Se på vinklerne på væggene i Den sidste nadver og bordet der.
Man føler næsten, at man kunne kravle ind i det og selv forråde Jesus.
Perspektiv var et stort spring frem for menneskelig kunst,
på niveau med udgivelsen af Crash Bandicoot århundreder senere.
Der er ingen tvivl om, at renæssancen var en ret stor ting for civilisationen.
Hvor vigtigt det var, må eksperterne afgøre.
Hvad har haft størst kulturel betydning:
Renæssancen eller "Single Ladies" af Beyoncé?
De har begge deres æra, og de har begge deres tid.
Beyoncé er jeg ret vild med,
men Renæssancen forsøgte at reformere kulturen som helhed.
Og Beyoncé har vist ikke helt samme ambition.
Så et par hvide heteromænds arbejde fejer bare Beyoncé af banen?
Siger du det lige foran kameraet?
Renæssancen udvidede måske folks sind,
men uden programmer som dette til at uddanne dem,
var folk stadig stort set uvidende om den planet, de levede på.
Spørg en middelalderbonde om Amerika, og man ville få et blankt blik.
Eller endnu værre, pest.
Det skyldes, at for dem så verdenskortet sådan ud.
En forvansket masse af de lande, de hidtil havde opdaget,
alle klemt sammen, uden spor af Amerika.
Men én mand ændrede alt det:
Italiensk sømand og detektiv, Christopher Colombo.
Colombo troede, at hvis han sejlede over kanten,
ville han dukke op på den anden side som Pac-Man.
Det ville være en genvej til Indien, og han ville undslippe spøgelserne.
Det var en kæmpe risiko.
Hvis Colombo havde ret, ville han blive millionær.
Hvis han tog fejl, ville han blive til grin. Og dø.
Det kunne han leve med, og derfor sejlede han afsted.
Colombo kunne ikke finde Indien,
men hans skib stødte ind i den nye verden,
Planeten Jorden To, også kendt som Amerika.
Og inden længe fulgte andre efter i hans kølvand.
Dette er Plymouth.
I 1620 samlede en gruppe pilgrimme sig her i længsel efter et bedre liv.
Hvilket ikke er overraskende, for som sagt, dette er Plymouth.
Pilgrimmene hoppede på deres vandfartøj, eller båd, Starship Mayflower,
og sejlede modigt over denne tegning af Atlanterhavet
og ankom på den anden side, stadig i Plymouth.
De må have været knuste.
Heldigvis var dette Plymouth ikke det samme, som de forlod.
I starten var livet hårdt for de europæiske kolonister i den nye verden.
Heldigvis lærte nogle indianere dem at dyrke majs
og at fiske.
Til gengæld introducerede kolonisterne indianerne
for kopper.
Bosætterne glemte aldrig, hvad indfødte amerikanere gjorde for dem,
selvom de ignorerede det, da de massakrerede dem år senere.
Mens den nye verden undergik massiv forandring,
var et kontroversielt gennembrud under opsejling i den gamle verden.
Det er begyndelsen af 1600-tallet, og denne dumt klædte videnskabsmand
er ved at ændre den måde, menneskeheden ser sig selv på for altid.
Han hedder Galileo,
en af de få i historien, der er blevet så berømte,
at de kendes under kun ét navn.
Som Churchill, Pepsi eller Garfield.
Galileos fulde navn var Galileo Figaro Magnifico, var det ikke?
Det er vist ikke rigtigt. Jeg ved det ikke.
Det er, hvad der står i "Dominican Rhapsody."
Tænker du på "Bohemian Rhapsody"?
-Hvad hed han så? -Så vidt jeg ved…
…hed han Galileo Galilei.
-Galileo Galilei? -Ja.
Det er som at kalde mig Philomena Philomenie.
Det kan jeg faktisk godt lide.
Galileo opfandt et så kraftfuldt teleskop,
at han kunne se folk klæde sig om på solen.
Hold da kæft! Den her får alt til at se enormt ud.
Har du prøvet den her endnu? Det er fantastisk.
Hvordan gjorde du det? Er du den rigtige Galileo eller en skuespiller?
Havde den rigtige travlt?
Galileos astronomiske blærerøveri
førte ham til en opdagelse så chokerende, at paven sked sin hat af.
Ifølge Det Gamle Testamente går Solen rundt om Jorden,
ikke omvendt.
Så i kirkens verden kaldte Galileo Bibelen for en løgner.
I stedet for at overreagere,
gjorde de det kristne og anklagede ham for kætteri
og fandt ham skyldig i en korrumperet skueretssag.
Galileo blev dømt til at tilbringe resten af sit liv i husarrest
på en planet med solen snurrende omkring den.
Kirken troede, at solen gik rundt om jorden,
men Galileo mente, at Jorden gik rundt om solen.
Hvis side er vi på her?
Vi er helt klart på Galileos side,
som kirken vist også er i dag.
Er det muligt, at begge havde ret, og at solen og Jorden går om hinanden?
Det ville gøre alle glade. Kan vi bare blive enige om det?
Hvis bare han havde opfundet en form for udødelighedsmotor
i stedet for det ubrugelige teleskop,
kunne Galileo have levet og set sine idéer blive accepteret.
Desværre var han bare ikke så klog.
Ligesom videnskaben voksede filosofiens verden også,
takket være enorme tænkere som denne mand.
Hvem var Jim Des Cartes?
Jeg ved ikke, hvem Jim Descartes kan være.
men jeg ved, at René Descartes ofte ses som grundlæggeren af moderne filosofi.
Hvad mente han med: "Jeg tænker, derfor er jeg"?
Descartes mente,
at viden om selvet, selvbevidsthed,
er det afgørende træk ved den menneskelige identitet.
Så hvis jeg tænker, derfor er jeg, hvad så med andre mennesker?
Tænker de, og derfor er de?
Hvordan ved jeg, om de tænker, og derfor er de?
Eller tænker jeg bare, at de tænker, og derfor er de,
men faktisk findes de ikke, og jeg tænker bare, at de er.
Tænker du, og er du derfor lige nu?
Jeg ville ikke påstå, at min eksistens er afhængig af min tanke,
men det er ikke den påstand, Descartes vil fremsætte.
Er det muligt at tænke, man er en anden?
Hvis jeg nu tænkte virkelig meget, at jeg var Eddie Murphy,
kunne jeg så blive til ham?
Hvis jeg blev ham, ville han så blive mig, eller ville han bare forsvinde?
Har Des Cartes nogensinde dækket det her?
Nej. Det er ikke et emne, som Descartes dækker, så vidt jeg ved.
Hvorfor ikke?
Descartes inspirerede en intellektuel bevægelse kendt som Oplysningstiden,
hvor metroseksuelle elitære offentliggjorde essays,
der udvidede menneskehedens horisont på en måde, der ikke overgås
før 1989-udgivelsen af den belgiske techno-hymne, "Pump Up the Jam."
Videoen er baseret på en 72-siders historie af William Goldman,
Oscar-vindende manuskriptforfatter af Alle Præsidentens Mænd.
Technotronic fik deres navn ved at kombinere ordet "techno",
en slags dansemusik, og "tronic", der betyder "tronic".
Den originale 12-tommer udgivelse af "Pump Up the Jam" kom med en gratis hest
Klokken 19.16 den 28. december 1879 kollapsede Tay Bridge i Dundee,
da et tog kørte over. 60 passagerer mistede livet.
Manden fanget inde i dette maleri
er oplysningsfilosof Jean-Jacques Rousseau,
et navn så fransk, at han lige så godt kunne have heddet Pierre Baguette,
men det gjorde han ikke. Derfor kaldte jeg ham ikke det.
Rousseau skrev: "Mennesket er frit, men er overalt i lænker."
Han drømte om et nyt samfund, hvor man var herre over sin egen skæbne.
Det var den samme drøm, der fristede kolonister til den nye verden i hobetal…
…og både.
Efter at komme til Amerika for at skabe et liv med ærligt, hårdt arbejde og slid,
opdagede mange af kolonisterne snart, at det orkede de sgu ikke,
så de stjal folk fra Afrika og fik dem til at gøre det i stedet for.
I tror måske, at det netop var de personer, Rousseau havde talt om,
da han sagde, at menneskeheden måtte smide sine lænker.
Men det var det ikke.
Som mange humanister havde han fundet et smart smuthul.
Ved ikke at tænke på slaver som mennesker, var han fri til at lade være.
Heldigvis på det tidspunkt
var kolonierne begyndt at interessere sig for frihed.
Men uheldigvis
var det ikke slavernes frihed, der interesserede, men deres egen.
De britiske kolonier blev styret af kongen og stregtegningen George d. 3.
Men forholdet mellem gamle England og den nye verden var ved at blive koldt.
Hvad startede spændingerne mellem briterne og amerikanerne?
Er det, at I siger cookies, og vi siger biscuits om småkager,
og I siger sidewalk, mens vi siger pavement om fortov?
For i et forhold er det de små ting, der begynder at give knas.
Værre endnu. Storbritannien besluttede at beskatte kolonierne,
og dette var ikke sket før.
Så det var dybest set en uenighed om penge.
Det er ligesom situationen mellem mig og min eks, Sean.
Når vi plejede at få takeaway, eller "takeout," som I kalder det,
insisterede han nogle gange på, at vi delte lige over,
men alligevel købte han altid løg-bhajjier, som han ved, jeg hader.
Og de fik hans ånde til at stinke.
Men jeg skulle betale halvdelen.
Det virker ikke fair. Synes du?
Ikke sagt sådan.
Nej. Og det er fra en professor, Sean.
I 1773 i Bosten var der endelig en gruppe kolonister, der havde fået nok.
Da folk i Boston blev vrede på briterne,
hvorfor holdt de så et tøset teselskab
i stedet for en rigtig slåskamp, som britiske mænd ville?
Hvorfor har der altid været noget fejt over amerikanere,
som stadig ses i dag?
Det eneste feje var vel,
at de klædte sig ud som indianere,
og ingen gav deres navne.
Men ville du frivilligt gøre det
og efterfølgende ryge i fængsel?
Det kommer nok an på fængslets faciliteter.
Ikke at respektere vores te var én ting,
men en endnu værre patlussing var på vej.
I 1776 besluttede lederne af de 13 kolonier,
at de ikke ønskede at blive kaldt briter, men amerikanere.
Denne hvide hetero-supergruppe, kendt som nationens grundlæggere,
udarbejdede den mest berømte breakup-besked nogensinde:
Uafhængighedserklæringen.
Alle mændene her blev idoler, hvis man er amerikaner.
Ellers er de ikke noget særligt.
Det førte til total krig mellem amerikanerne og briterne.
Fordi ingen havde opfundet camouflage endnu,
gik britiske tropper dengang i skrigrøde frakker,
og de blev derfor skudt ned i tusindvis, mens de så godt ud.
Dette maleri skildrer en af krigens mest afgørende begivenheder:
George Washington krydser Delaware-floden.
Som I kan se, måtte han stå op på hele rejsen,
da han ikke havde reserveret plads.
Han faldt ikke i, men han hjalp heller ikke til med roningen,
hvilket må have været irriterende.
Til sidst vandt Washington og blev USA's første præsident.
Den mest ærede position i verden, indtil 2016.
Washington og de andre grundlæggende farbamser skrev forfatningen,
en brugsanvisning til deres nye land,
med nogle af de mest indflydelsesrige politiske koncepter nogensinde.
Jeg har læst et sted, at USA ikke bare er et land, men en idé.
Men det er bare et land, er det ikke?
Det er grundlagt på en idé,
så det har altid været organiseret omkring ideen
om at være et frit land for alle.
Men at spise en sandwich er en idé. At male ens cykel blå er en idé.
At sige… Det er en idé.
USA er bare et sted.
Den amerikanske revolution sendte chokbølger rundt i verden,
for ikke at nævne planeten.
Den ramte især hårdt i Frankrig,
hvor den almindelige mand, eller "homme", måtte kravle rundt i møget,
mens de rige var blevet så fornemme, at de havde udviklet flæser.
Snart fik den gennemsnitlige Jacques nok af deres hersker, kong Ludvig d. 16.,
og hans identiske koner, Marie og Toinette,
som nød en overdådig livsstil, mens fattige måtte leve af kage.
Endelig, i 1789, eksploderede det i topløs revolution.
De fattige væltede kongen,
og opfandt en maskine, der ville befri verden for kongelige for altid.
Guillotinen er specielt designet til at være den mest humane måde
at halshugge nogen foran en hånende menneskemængde.
Man puttede simpelthen en royal, hovedet først, gennem huggehullet her.
Så ville det knivskarpe blad deroppe falde ned og skære deres hoved af,
så det fløj væk fra halsen og kroppen.
På det tidspunkt troede de nok, at de var undsluppet.
Men enhver følelse af sejr var kortvarig, for kort efter
landede de med ansigtet først i en enormt grovt flettet kurv.
Som I kan se, er der ingen polstring her,
så faldet har forårsaget omfattende blå mærker
og måske endda hjernerystelse.
Det kunne have været værre. De kunne have stukket dit hoved ud af en vogn
og være kørt helt tæt på en bygning.
At blive guillotineret ville påvirke enhver.
Men især kong Louis.
Uden hoved kunne han aldrig yngle eller bære en krone igen,
og kunne med garanti ikke finde ansættelse i nogen anden branche.
Måske var det derfor, han trak sig fra offentligheden, kort efter det skete.
Den franske revolution var ikke første gang,
at masserne havde rejst sig mod eliten, og det er måske ikke den sidste.
Mange revolutioner handler om, at fattige mennesker vælter de rige.
Tror du, at milliardærer som Elon Musk bør frygte at blive guillotineret?
Jeg tror, at den franske revolution bestemt gjorde mange magtfulde folk
meget bekymrede for deres egen eksistens.
Elon Musk kan vel opfinde en maskine, der hugger hans hoved af elektronisk,
før pøblen ankommer.
-Du ved mere om det end jeg. -Jeg gætter bare.
Snart besluttede Frankrig, at de manglede en stærk leder,
og de fik en i skikkelse af kejser Napoleon.
Ingen relation til kejserpingvinen, så vidt vi ved lige nu.
Napoleon førte en pokkers masse krige til lands og til vands,
som var alt for dyre til at genopføre i historiske dokumentarer i dag.
At lægge lydeffekter over et maleri af en kamp som denne
givet en idé om, hvordan det kan have været,
men der mangler stadig en nøgleingrediens.
Et soundtrack med klassisk musik var det eneste,
der virkelig kunne bringe Napoleonskrigene til live.
Se? Meget bedre.
Heldigvis var klassisk musik ved at blive perfektioneret andre steder i Europa
af en komponist ved navn Beethoven.
Havde Beethoven en hest i fuld størrelse, der boede inde i hans ansigt?
Det formulerede jeg vist forkert. Jeg mener, var Beethoven god til musik?
Ja. Han anses for at være den bedste vestlige komponist nogensinde.
Beethoven skrev den sang, der lyder…
Hvad betyder den sangtekst?
Det er et meget stærkt orkesterstykke.
Det er bare ordet "dum" igen og igen.
Er det en sviner til publikum, eller er det tysk for noget?
Med Beethovens symfoniske musik er det hele bare instrumenter.
Så der er slet ingen ord i disse stykker.
Hvordan ved vi, hvad det handler om, hvis der ikke er tekster?
Det er bogstaveligt talt meningsløst.
På trods af stor succes med sine meningsløse melodier,
kæmpede Beethoven med store personlige udfordringer i sin karriere.
Er det rigtigt, at Beethoven var død i de sidste år af sit arbejdsliv?
-Altså, han var døv det meste af livet. -Nej, død.
-Død? -Ja.
Nej.
Min producer har skrevet det i noterne.
Det står der helt sikkert. Lad mig se.
"I sine senere år var Beethoven helt og aldeles død."
Helt og aldeles døv. D-Ø-V.
Selvfølgelig blev han døv, da han døde. Men var han døv, da han stadig levede?
Ja, helt og aldeles.
Men ikke død? Han var ikke død, da han levede?
Nej.
Hvordan skrev han musikken, når han var død?
Den 26. marts 1827
spillede Beethoven død for sidste gang, og hans geni syntes tabt for altid.
Indtil nu.
Silicon Valley-brilleaber har genskabt hans sind
og installeret det i denne smarte højttaler, B8-Hoven Smart Home+.
Lad os se, om den virker.
B8-Hoven, komponer en ny symfoni.
Was war das?
Komponer en ny symfoni.
Hvor er jeg?
Hvad? Komponer nu bare.
Mein Gott, det er mørkt herinde.
Hvorfor taler jeg engelsk? Hvor er mine ben?
-Afspil min Fredag aften-playliste. -Afspiller playliste.
Hvorfor gør jeg dette?
Mein Gott im Himmel, dræb mig.
Som vi har set, har menneskeheden på blot et par hundrede år gennemgået
massive kulturelle og politiske revolutioner.
Næste gang viser jeg en endnu større revolution:
En industriel revolution smedet i stål, damp, sved,
fly, tog, biler og fly igen.
Folk prøvede i årevis at lave et fly.
Hvorfor var vi så interesserede i at erobre himlen?
Der er intet deroppe. Der er ikke engang nogen steder at sidde.
Tekster af: Jesper Sodemann