V minulém díle v budoucnu cenami asi ověnčeného pořadu o triumfech civilizace
jsem vám ukázala, jak předkové prošli náhlým duchovním prozřením,
stejně jako tetička Carol.
Stejně jako ona lidstvo následovalo úžasné guruy.
Narozdíl od ní ale neopustilo manžela,
aby žilo na farmě ve Walesu s osmi dalšími ženami tak,
jak už to dál nemůžu rozvíjet
kvůli probíhajícímu vyšetřování.
Náš svět se navždy změnil,
když náboženské poselství tolerance a odpuštění
inspirovalo lidstvo, aby se po staletí rvalo jako koně.
Ale svět měl otevřít mysl
a následně se rozštěpit ve jménu vyššího poslání.
Lidstvo mělo projít renesancí
tím, že přijde renesance
zde, na téže planetě, kterou používáme dodnes,
na třpytivém vesmírném šutru zvaném Země.
TŘETÍ DÍL: REVOLUČNÍ RENESANCE
Píše se rok 1440. Ne teď, ale v roce 1440.
A nový vynález brzy zažehne plamen pod lesem možností.
O několik staletí dříve Číňané vymysleli tisk.
V Evropě to nikoho nezajímalo do okopírování nápadu a vzniku knihtisku.
Přišel s ním Němec Johannes „Steve“ Gutenberg.
Gutenberg tiskl jako první v dějinách, tedy kromě čínských dějin.
Změnil knihtisk něco opravdu zásadního?
Kdyby Gutenberg nevynalezl knihtisk,
což znamená, že se myšlenky mohly šířit světem,
naše kultura by se nevyvíjela stejně.
V mnoha ohledech utvářel náš moderní svět.
Připadá vám to dostatečně zásadní?
První knihou vytištěnou na Gutenbergově knihtisku byla bible.
Ale společně se slovem Božím
se šířila slova vědců, filozofů a nakonec i Dana Browna.
ŠIFRA MISTRA LEONARDA
Psaní nových knih trvá dlouho, takže aby knihtisky nestály,
lidé se prohrabovali starými texty, aby jim mohli dát nový háv.
Tak se filozofie antického Řecka
najednou zase dostala do módy a všechny ohromila.
Skoro všichni tehdy vedli trudný a neradostný život jako strýc Martin.
Mezi jejich koníčky patřila jen dřina, umírání na mor
nebo mučení.
Mysleli si, že víc život nenabízí.
Řecká filozofie jim nepřipadala tak nudná jako nám,
ale rozšiřovala jim vědomí a měnila způsob, jakým na sebe nahlíželi.
Jako když Paul snědl pět brownies s ketamien
a myslel si, že dokáže se zvířaty v telce komunikovat pomocí telepatie.
Kámoš Paul pro vlastní dobro skončil v kazajce,
ale naši předkové se rozhodli změnit svět.
Tohle je Florencie.
Italové jí říkají Firenze, aby ji turisté nenašli.
Rozhodně je to Florencie, dvakrát jsme to ověřili v naší mapě.
Dnešní Florencie sice připomíná nesmyslný mumraj,
ale v 15. století byla epicentrem
do té doby nevídaného uměleckého a kulturního fenoménu.
Co je „Rene-sós“?
Nějaká omáčka z 16. století?
Slovo renesance pochází z francouzského „renaissance“.
Naissance znamená zrození. Jednalo se tedy o znovuzrození.
Vůbec se to netýká jídla.
Pokud vím, tak ne.
Co tehdy používali za omáčky?
Tímhle se zabývají kulinární dějiny.
Nevyznám se v dějinách omáček.
Takže je nemáte rád?
Nijak zvlášť.
Celý náš rozhovor musíme přehodnotit.
Během renesance
Florencie chrlila umělce, kteří poprvé v dějinách
dokázali namalovat něco, na co se chcete koukat.
Jedním z nejschopnějších malířů byl Botticelli.
Co je to za obraz?
Zrození Venuše od Alessandra Botticelliho.
Patří k vrcholným renesančním obrazům.
Víme tedy, že zrození Venuše opravdu vypadalo takhle?
Zobrazuje vlastně mytickou postavu, je to tedy taková metafora.
Jde tedy spíše o představu bohyně,
která ožívá, než že by se narodila.
Má opravdu dlouhý krk.
Byla napůl žirafa, nebo jenom neuměl malovat krky?
Její krk…
Dlouhý krk byl symbolem krásy, proto ho tak namaloval.
Tady jsem našla chybu. Podívejte, on fouká a jí vlají vlasy,
ale podívejte se na ty stromy napravo. Nehýbou se. Nefouká.
Ty lidi tam podle mě dodělali ve Photoshopu. Celé je to fejk.
Další významní umělci vytvářeli 3D obrazy neboli sochy.
Nejslavnějším příkladem je tenhle naháč
známý jako „David Michelangelů“.
Když odtrhnete zrak od mramorových kuliček,
všimnete si neskutečného množství detailů,
které Michelangelo na těle vykreslil.
Oči mají zorničky stejně jako Furby.
Svaly jsou opravdu podrobné. Koukněte na ty břišáky.
Dokazují, že posilky jsou kravina,
protože tehdy nebyly, ale hele, jak je vyrýsovaný.
Na rukou mu realisticky vystupují žíly,
které mu přivádějí krev do prstů.
Navzdory vší péči o detaily
zběžný pohled zezadu odhalí, že nemá řiť.
Do nebe volající opomenutí.
Sochař se možná styděl
nebo model tehdy někam spěchal nebo opravdu neměl řiť.
To zkrátka nevíme.
Neoddiskutovatelným mistrem renesance
byl člověk jménem Leonardo da Vinci.
Tohle je Vitruviánský muž.
Tuhle kresbu Leonardo načrtl okolo roku 1490.
K čemu je?
Jaký má smysl?
Leonardo si chtěl ujasnit
skicování proporcí lidského těla.
Jen se ujistím, taky vidíte lulíka? Nevymýšlím si to.
Existuje verze ve spodním prádle?
Ale ne.
Vůbec ho to nezarazilo, že? Není to trochu neslušné?
Není.
Zachycuje krásu lidského těla.
Podívejte se na toho pinďu. Krása vypadá jinak.
Koukejte.
Leonardo také plnil zápisník za zápisníkem skicami vynálezů,
které předběhly svou dobu.
Co to je?
Tohle je létací stroj. Něco jako vrtulník.
Nevypadá moc přesvědčivě.
Kámoš Paul vynalezl běhátko pro hada své snoubenky.
Jeho nákresy byly mnohem přesvědčivější než tohle.
A to byl na houbičkách.
Bacha, prototyp urval hadovi hlavu.
Jo…
Nejhorší zakončení narozeninové oslavy, co jsem zažila.
Vynálezy byla jedna věc,
ale da Vinciho dnes známe především pro jeho obrazy.
Tohle je Mona Lisa, skutečný obraz, který visí na téhle zdi.
Lidi přitahuje tajuplnost Mony Lisy.
Jako u všech žen se nedá říct, co se jí honí hlavou.
Pouhý pohled na ni vyvolává řadu otázek.
Kdo je to? Proč se usmívá?
Drží mezi koleny balonek? A pokud ano, jakou má barvu?
Má přítele? Jak se jmenuje?
Co ten má mezi koleny? Jak to zjistíme?
Popravdě to nezjistíme.
A proto se sem lidé každým rokem vrací,
zírají na ji, podivují se,
pak se přestanou podivovat a jdou domů.
Da Vinciho práce vypadají fajn, dokazují i mistrné zvládnutí
průkopnických technik své doby. Tady píšou.
Před renesancí
byly obrazy jiných lidí v jakémsi pokřiveném 2D.
To proto, že umělci neměli smysl pro perspektivu.
Asi jako Paul, který praštil servírku v TGI Friday's,
protože jí upadl jeho koláč.
Jen se podívejte na obraz ze 14. století, kde je Ježíš na osudném čajovém dýchánku.
Rozměry jsou úplně špatně. Místnost je pokřivená,
jako by se scéna odehrávala na víku kartonové krabice.
Ježíš je dvakrát větší,
takže to působí, že večeří při svíčkách se školáky.
To nevypadá dobře.
A co je tohle? Misky nebo lastury?
Hrozná mazanice. Naprostá ostuda.
To do muzea nepatří.
Da Vinciho reboot obrazu je o něčem jiném.
Ten věděl, jak z věcí vytřískat perspektivu.
Podívejte se na úhly těch zdí u Poslední večeře a ten stůl.
Úplně máte pocit, že se tam můžete vplížit a zradit Ježíše sami.
Perspektiva představovala v umění veliký skok kupředu
srovnatelný s vydáním Crashe Bandicoota o století později.
Nedá se popřít, že renesance byla pro civilizaci zásadní.
Její význam musí zhodnotit odborníci.
Co bylo pro kulturu významnější:
renesance, nebo „Single Ladies“ od Beyoncé?
Obojí se proslavilo v určité době.
Beyoncé mám docela rád,
ale renesance se pokoušela reformovat kulturu jako celek.
Ať už Beyoncé dělá cokoli, tuhle ambici nejspíš nemá.
Takže jako práce hetero bělochů předčí Beyoncé?
Tohle tvrdíte do kamery?
Renesance sice rozšířila obzory,
ale bez podobných edukačních programů
lidé o planetě, na které žijí, nevěděli skoro nic.
Ptejte se středověkého vesničana na Ameriku. Bude mít tupý výraz.
Nebo hůř, mor.
Jejich mapa světa tehdy vypadala takto.
Zmatená změť dosud objevených zemí,
všechny jsou na sebe namačkané a Ameriku ani nehledejte.
Změnil to ale jeden muž,
italský mořeplavec a detektiv Kryštof Colombo.
Kolumbus si myslel, že dopluje na okraj mapy
a objeví se na druhé straně jako Pac-Man.
Byla by to zkratka do Indie a setřásl by všechny duchy.
Šel do obrovského rizika.
Pokud by měl pravdu, pohádkově by zbohatnul.
Kdyby se zmýlil, byl by všem pro smích. A taky po smrti.
S tím by dokázal žít, tak se vydal na plavbu.
Kolumbus Indii nenašel,
ale jeho loď narazila na Nový svět,
druhou část planety Země alias Ameriku.
Zanedlouho tam už jezdili všichni.
Tohle je Plymouth.
Roku 1620 se tu shromáždili poutníci toužící po lepším životě.
To není tak překvapivé, Plymouth je hrozná díra.
Poutníci naskočili do plavidla neboli hvězdné lodi Mayflower
a statečně se plavili po téhle čáře přes Atlantský oceán.
Vylodili se opět v Plymouthu.
Muselo je to dorazit.
Naštěstí se ukázalo, že to není ten samý Plymouth.
Zpočátku evropským kolonistům připadal život v Novém světě krušný.
Naštěstí je původní obyvatelé naučili pěstovat kukuřici a ukázali jim loviště.
Za odměnu předali kolonisté původním obyvatelům
spalničky.
Osadníci nezapomněli, co pro ně původní obyvatelé udělali,
ačkoli to moc neřešili, když je později vyvraždili.
Zatímco Nový svět procházel zásadní proměnou,
ve starém světě vyvěral kontroverzní průlom.
Počátkem 17. století tenhle pitomě oblečený vědec
navždy změní způsob, jak se lidstvo vnímá.
Jmenuje se Galileo.
Patří k několika málo tak slavným postavám dějin,
u nichž nám stačí křestní jméno.
Jako Churchill, Pepsi nebo Garfield.
Galileo se celým jménem jmenoval Galileo Figaro Magnifico, že?
O tom pochybuji. Neřekl bych.
Vždyť se to tvrdí v té rapsodii.
Myslíte „Bohemian Rhapsody“?
- Jak se tedy jmenoval? - Podle mých znalostí Galileo Galilei.
- Galileo Galilei? - Ano.
To je, jako bych se jmenovala Philomena Philomenie.
Vlastně to má docela zvuk.
Galileo vynalezl tak silný teleskop,
že mohl pozorovat převlékající se lidi na Slunci.
Safrlote! Všechno vypadá obrovské!
Už jste to zkusil? Je to paráda!
Jak jste to dokázal? Jste fakt Galileo, nebo jen herec?
Ten pravý nestíhal?
Galileovo astronomické koumáctví
ho vedlo k tak šokujícímu objevu, že papež málem vyletěl z kůže.
Podle Starého zákona Slunce obíhá okolo Země,
ne obráceně.
V očích církve Galileo osočil bibli ze lži.
Nechtěli to přepísknout,
tak ho pěkně po křesťansku obvinili z kacířství
a shledali vinným v podmáznutém a zinscenovaném procesu.
Galilea odsoudili k doživotnímu domácímu vězení
na planetě obíhající kolem Slunce.
Církev tvrdila, že Slunce obíhá okolo Země,
ale Galileo si myslel, že Země obíhá okolo Slunce.
Na čí jsme straně?
Rozhodně na Galileově,
ostatně církev dnes také.
Nemohli mít pravdu oba a Slunce a Země obíhají kolem sebe?
Všichni by byli spokojení. Nemůžeme se tak dohodnout?
Kdyby radši vymyslel stroj nesmrtelnosti
a neřešil zbytečný teleskop,
mohl se Galileo dožít všeobecného přijetí své myšlenky.
Bohužel tak chytrý nebyl.
Společně s vědou se rozvíjela i filozofie
díky myslitelům, jako je tenhle muž.
Kdo byl Jim Des Cartes?
Jima Descartese neznám,
ale vím, že René Descartes často bývá považován
za zakladatele moderní filozofie.
Co myslel tím: „Myslím, tedy jsem?“
Descartes chtěl vyjádřit,
že uvědomění si sebe sama,
uvědomění vlastního já
je určujícím znakem identity člověka.
Počkat, myslím, tedy jsem, co ostatní?
Myslí, takže jsem?
Jak můžu vědět, jestli myslí, takže jsem?
Nebo si jen myslím, že myslí, že jsem,
ale oni nejsou a já si jenom myslím, že myslí, že jsem?
Myslíte, tedy jste právě teď?
Netvrdil bych,
že se má existence odvíjí od myšlení,
ale to Descartes ani netvrdí.
Můžete myslet, tedy být někým jiným?
Kdybych si vážně myslela, že jsem Eddie Murphy,
mohla bych se jím stát?
A kdybych se jím stala, stal by se on mnou,
nebo by se vypařil?
Podchytil tohle Des Cartes?
Ne, tímhle se, pokud vím, Descartes nezabýval.
Proč ne?
Descartes inspiroval myšlenkový proud zvaný osvícenství,
během nějž metrosexuální elitáři vydávali eseje,
které rozšířily obzory lidstva způsobem, který nebude mít obdoby
až do vydání belgické techno hymny „Pump Up the Jam“ v roce 1989.
KLIP JE NATOČENÝ PODLE SCÉNÁŘE WILLIAMA GOLDMANA,
DRŽITELE OSCARA ZA FILM VŠICHNI PREZIDENTOVI MUŽI
NÁZEV SKUPINY TECHNOTRONIC JE SLOŽENINOU SLOV „TECHNO“,
COŽ JE TYP TANEČNÍ HUDBY A „TRONIC“, PROSTĚ „TRONIC“
PŮVODNÍ VINYLOVÉ VYDÁNÍ SE DODÁVALO S KONĚM ZDARMA
DNE 28. PROSINCE 1879 SE V 19:16 ZŘÍTIL U DUNDEE TAY BRIDGE
PŘI PŘEJEZDU VLAKU. ZAHYNULO 60 CESTUJÍCÍCH.
Muž lapený v tomto obrazu
je osvícenský filozof Jean-Jacques Rousseau.
Tak francouzské jméno, že mu mohli říkat Pierre Baguette,
což nedělali, takže ani já jsem mu tak neřekla.
Napsal, že se člověk narodil svobodný, ale všude je v okovech.
Vysnil si novou společnost, kde by lidé byli pány svého osudu.
Byl to stejný sen, který lákal osadníky do Nového světa v houfech…
a na lodích.
Poté, co dorazili do Ameriky, aby si v potu tváře zařídili nový život,
mnozí z nich zjistili, že jim to moc nejde,
a tak raději ukradli lidi z Afriky, aby dřeli namísto nich.
Možná vás napadne, že to jsou přesně lidé, o nichž Rousseau mluvil,
když říkal, že se lidstvo musí zbavit okovů.
Chyba lávky.
Jako mnozí humanisté našli chytrou obezličku.
Když otroky nepovažovali za lidi, mohli se na ně vykašlat.
A tak se někdy v té době stalo,
že kolonie zatoužily po svobodě.
Bohužel se nestalo,
že by ji chtěly pro otroky, ale chtěly ji jen pro sebe.
Britským koloniím vládl král a perokresba Jiří III.,
ale vztahy staré Anglie a Nového světa byly na bodu mrazu.
Co odstartovalo napětí mezi Brity a Američany?
Bylo to kvůli různým výrazům pro sušenky
a chodník?
Ve vztazích se totiž tyhle drobnosti časem nakupí.
Bylo to něco horšího. Británie se rozhodla zdanit kolonie,
což se nikdy dřív nestalo.
Takže vlastně hádka o peníze.
To je stejné jako se mnou a s mým ex Seanem.
Když jsme si objednávali jídlo,
někdy trval na tom, že budeme platit napůl,
ale objednával si třeba cibulové bhajis, i když ví, že je nesnáším.
Smrdělo mu po nich z pusy.
Ale musela jsem zaplatit půlku.
- Nepřipadá mi to fér? Vám ano? - Ne, když to tak říkáte.
Ne. A říkala to profesorka, Seane.
Nakonec v Bostonu roku 1773
skupině osadníků bouchly saze.
Když se v Bostonu naštvou na Brity,
proč pořádají prudérní pití čaje
místo pořádné bitky, jak by to udělali Britové?
Kde se v Američanech bere ta zbabělost,
co trvá dodneška?
Jediným projevem zbabělosti asi bylo,
že se převlékli za indiány
a neřekli svá jména.
Ale šla byste dobrovolně,
když nemusíte, do vězení?
To asi záleží na tom vězení.
Znesvěcení našeho čaje je jedna věc,
ale chystali nám ještě větší políček.
Roku 1776 se představitelé 13 kolonií rozhodli,
že už nechtějí být Brity, ale Američany.
Tahle superskupina bílých hetero mužů známá jako Otcové zakladatelé
sepsala nejslavnější rozchodový text v dějinách,
Deklaraci nezávislosti.
Pro Američany se stali idoly.
Jinak nejsou nic moc.
Vedlo to k totální válce mezi Američany a Brity.
Nikdo zatím nevymyslel maskování,
takže britské jednotky v zářivě červených kabátcích
byly snadný terč, ale všem tisícovkám ta smrt slušela.
Tenhle obraz zachycuje jednu z klíčových událostí,
jak George Washington přeplouvá řeku Delaware.
Jak vidíte, musel celou cestu stát,
protože si nerezervoval sezení.
Nespadl, ale ani nepomohl s veslováním,
což ostatní určitě štvalo.
Nakonec Washington zvítězil a stal se prvním americkým prezidentem.
Získal nejprominentnější postavení na světě,
až do roku 2016.
Washington a taťkové zakladatelé sepsali Ústavu,
návod k použití pro novou zemi
s několika nejvlivnějšími politickými koncepty všech dob.
Někde jsem četla, že Amerika není jen země, ale myšlenka.
Ale je to jenom země, ne?
Byla založena na myšlence.
Vždy se formovala okolo myšlenky,
že je to země svobody pro každého.
Jo, ale dát si sendvič, to je myšlenka.
Natřít si kolo namodro, to je myšlenka.
Udělat… To je myšlenka.
Amerika je jen místo.
Americká revoluce způsobila otřesy po celém světě,
nemluvě o celé planetě.
Obzvláště tvrdě zasáhla Francii,
kde se prostý člověk neboli „homme“ musel lopotit v bahně,
zatímco boháči už roupama nevěděli co by.
Brzy už měli průměrní Jacquesové dost krále Ludvíka XVI.
a jeho manželek-dvojčat Marie a Toinette,
které si žily v luxusu, zatímco chudina musela přežívat na koláčích.
Nakonec v roce 1789 propukla revoluce nahoře bez.
Chudina svrhla krále
a vynalezla stroj, který svět navždy zbaví královské rodiny.
Gilotina byla vyrobena jako nejhumánnější prostředek,
jak někomu setnout hlavu před ječícím davem.
Korunovanou hlavu jste jen strčili tady do té díry na sekání.
Pak tohle nabroušené ostří sjelo dolů a odseklo hlavu,
čímž se oddělila od krku a zbytku těla.
V tu chvíli si mysleli, že mají vyhráno,
ale vítězný pocit byl prchavý, protože o chvilku později
letěli obličejem dolů do tohoto příšerného proutěného koše.
Když se podíváte, není v něm polstrování,
takže pád mohl způsobit rozsáhlé pohmožděniny,
možná dokonce i bezvědomí.
Mohlo být hůř. Mohli vás donutit vystrčit hlavu z kočáru
a jet opravdu blízko budovy.
V každém případě zkušenost s gilotinou by sebrala každého,
ale hlavně na krále Ludvíka.
Bez hlavy se nemohl dál množit ani nosit korunu
a téměř jistě by si nenašel ani práci mimo obor.
Možná proto se raději stáhl z veřejného života
zanedlouho po události.
Francouzská revoluce nebyla první případ,
kdy masy povstaly proti elitám a možná to nebylo ani naposledy.
V řadě revolucí chudí svrhávají bohaté.
Myslíte, že miliardáři jako Elon Musk
by se měli obávat gilotiny?
Podle mě Velká francouzská revoluce
rozhodně vyvolala v mnoha mocných lidech
velké obavy o holý život.
Elon Musk by nejspíš vymyslel stroj, který mu usekne hlavu elektronicky,
než dorazí dav.
- V tomhle se vyznáte líp než já. - Tak tipuju.
Francie se brzy rozhodla, že ji musí vzít do rukou silný muž.
A objevil se císař Napoleon.
Pokud víme, s tučňákem císařským nemá nic společného.
Napoleon vedl obrovské války na pevnině i na moři,
jejichž rekonstrukce v dokumentech by dodnes stály majlant.
Se zvukovými efekty nám takovéto zobrazení bitvy
dává tušit, jak to asi vypadalo,
ale pořád chybí klíčová ingredience.
Soundtrack vážné hudby byl jedinou věcí,
která by opravdu oživila napoleonské války.
Vidíte? Mnohem lepší.
A klasickou hudbu naštěstí jinde v Evropě zdokonaloval
skladatel jménem Beethoven.
Opravdu v Beethovenově obličeji žil kůň v životní velikosti?
Pardon, špatná formulace.
Byl Beethoven v hudbě dobrý?
Považujeme ho za nejlepšího skladatele klasické západní hudby všech dob.
Beethoven složil tu písničku…
Co ta slova znamenají?
Jedná se o vskutku silný orchestrální motiv.
Dokola se tam opakuje slovo „tada“.
Je to rýpnutí do posluchačů, nebo je to německý výraz pro něco?
Beethovenovy symfonie jsou čistě instrumentální,
takže vůbec nemají slova.
Jak máme bez textu vědět, o čem jsou?
Je to doslova nesmyslné.
Navzdory úžasnému úspěchu zbytečných melodií
čelil Beethoven ve své kariéře velkému osobnímu problému.
Je pravda, že Beethoven po smrti neslyšel?
Do smrti byl hluchý.
Ne, po smrti.
- Po smrti? - Jo.
Ne.
Mám to v poznámkách z produkce.
Určitě to tu je. Podívám se.
„Po smrti byl Beethoven úplně hluchý.“
Neslyšel po smrti. P-O S-M-R-T-I.
Jako mrtvý samozřejmě neslyšel.
Byl ale hluchý už za života?
Ano, naprosto.
Ale nebyl po smrti? Za života nebyl mrtvý?
Ne.
Jak skládal hudbu, když byl mrtvý?
Dne 26. března 1827
Beethoven odešel navždy a s ním i jeho geniální mysl.
Až dodnes.
Koumáci ze Silicon Valley ji namodelovali
a nainstalovali do chytrého reproduktoru B8-Hoven Smart Home+.
Schválně, jestli to funguje.
B8-Hovene, slož novou symfonii.
Was war das?
Slož novou symfonii.
Kde to jsem?
Cože? Prostě skládej.
Mein Gott, tady je ale tma.
Proč mluvím anglicky? Nevidím si na nohy.
- Přehraj mi páteční playlist. - Přehrávám páteční playlist.
Proč to dělám?
Mein Gott im Himmel, zabijte mě.
Viděli jsme, že jen za pár staletí
lidstvo prošlo řadou
zásadních kulturních a politických revolucí.
Příště vám ukážu ještě větší revoluci,
průmyslovou revoluci, ukovanou v oceli, páře, potu,
taky uvidíte letadla, vlaky, auta a další letadla.
Lidé se o výrobu letadla pokoušeli celé roky.
Proč nás tak zajímalo dobytí nebe?
Nic tam není. Ani si nikde nesednete.
Překlad titulků: Barbora Šůchová