I forrige episode av denne potensielt prisvinnende historien om menneskeheten
viste jeg hvordan forfedrene våre opplevde en spirituell vekkelse,
akkurat som min tante Carol.
Akkurat som Carol fant de spennende guruer å følge.
Men i motsetning til henne skilte de seg ikke
for å bo på en gård i Wales sammen med åtte andre kvinner,
i en situasjon jeg ikke kan si noe mer om,
for den etterforskes for tiden av Nord Wales' politi.
Vår verden endret seg for alltid
da religiøse budskap om toleranse og tilgivelse
inspirerte menneskeheten til å slåss som hunder og katter i hundrevis av år.
Men verden skulle snart få utvidet sitt sinn,
som så ville gå opp i sømmene på grunn av et annet høyere kall.
Menneskeheten skulle til å gå gjennom en renessanse
ved å ha renessansen her på samme planet som vi fortsatt bruker i dag.
En glitrende klippe i verdensrommet kjent som jorden.
Det er år 1440. Ikke nå, men da, i 1440.
Og en ny oppfinnelse skal til å starte en flamme under mulighetenes busk.
Flere hundre år tidligere oppfant kineserne trykking,
men ingen i Europa brydde seg før trykkeripressen ble oppfunnet igjen
av en tysker ved navn Johann "Steve" Gutenberg.
Gutenbergs presse var historiens første hvis man ser bort fra den kinesiske.
Endret trykkeripressen overhodet noe av betydning?
Hadde ikke Gutenberg oppfunnet trykking,
som lot ideer bli formidlet over hele verden,
ville ikke kulturen vår ha utviklet seg slik den har gjort.
Så på mange måter skapte han dagens moderne verden.
Er det slik du definerer "stor betydning"?
Den første boken som ble trykket på Gutenbergs presse, var Bibelen.
Men i tillegg til å spre Guds ord
spredte den ord fra forskere, filosofer og etter hvert Dan Brown.
DA VINCI-KODEN
Det tar lang tid å skrive nye bøker, så for å gi trykkeripresser noe å gjøre
så folk tilbake i tid for å finne gammelt stoff å gi ut i nye klær.
Slik ble filosofi fra antikkens Hellas på moten igjen og forbløffet folk.
På det tidspunktet levde folk like gledesløse liv som min onkel Martin.
Deres eneste hobbyer var å jobbe hardt, dø av pest eller bli torturert.
For deres del var det ingenting mer ved livet.
Så for dem var eldgammel gresk filosofi ikke kjedelig slik som i dag,
men en bevissthetsutvidende opplevelse som endret deres syn på seg selv.
Som da min venn Paul spiste fem ketamin-brownier
og trodde han kunne kommunisere telepatisk med dyr på TV.
Paul ble tvangsinnlagt for sin egen sikkerhet,
men forfedrene våre valgte å endre verden.
Dette er "Florence".
Italienerne kaller det Firenze så turister ikke kan finne byen.
Men det heter altså "Florence". Vi sjekket et britisk kart.
Firenze ligner kanskje på et meningsløst rot i dag,
men i det 15. århundret var det episenteret
for et hittil usett kunstnerisk og kulturelt fenomen.
Hva var "Renai-sausen"?
Var det en slags ketchup fra det 16. århundret?
Renessanse kommer fra det franske ordet renaissance.
Naissance betyr fødsel. Så det ble sett som en gjenfødsel.
Det er altså ikke en saus.
-Nei, ikke så vidt jeg vet. -Hvilke sauser brukte de på den tiden?
Dette er et område av kulinarisk historie
som jeg ikke kjenner så godt. Sausens historie.
Så du er ikke sause-personen?
Jeg er ikke primært en sause-person.
Vi blir nødt til å revurdere hele intervjuet.
Under renessansen skapte Firenze kunstnere, som for første gang i historien
var kompetente nok til å lage malerier som det er verdt å se på.
En av de mest kompetente malesmedene var Botticelli.
Hva er dette maleriet?
Dette er Alessandro Botticellis Venus' fødsel.
Det er et av renessansens store malerier.
Vet vi om Venus' fødsel faktisk så slik ut?
Det skildrer en mytisk figur, så det er metaforisk.
Det er ideen om en gudinne som blir til fremfor å bli født.
Halsen er veldig lang.
Var hun halvt sjiraff, eller var han dårlig til å male halser?
Halsen hennes er ment som et tegn på skjønnhet. Derfor forlenget han den.
Jeg har oppdaget en feil her. Han puster, og håret hennes pisker rundt.
Men se på trærne til høyre. De beveger seg ikke. Ingen vind.
Jeg tror menneskene har blitt photoshoppet inn. Det er falskt.
Andre bemerkelsesverdige kunstnere lagde 3D-malerier, eller "skulpturer".
Det mest berømte eksempelet er denne veldig nakne mannen
kjent som "Michelangelos David".
Hvis man klarer å se forbi de små marmorkulene hans,
merker man de utrolige detaljene over hele resten av Michelangelos kropp.
Øynene hans har pupiller, som en Furby.
Musklene hans er veldig detaljerte. Se på magemusklene hans.
De beviser at treningssentre er tøv,
for de hadde ikke det på den tiden, men se så veltrent han er.
Så er det de realistiske årene på baksiden av hendene
som bringer statueblod til fingrene.
Men til tross for alle disse detaljene
avslører en rask inspeksjon av hans nedre rygg at han ikke har anus.
En forbløffende utelatelse.
Kanskje billedhuggeren ble flau,
eller så måtte modellen gå tidlig den dagen eller manglet anus.
Vi vet rett og slett ikke.
Renessansens ubestridte mester
var et menneske ved navn Leonardo da Vinci.
Dette er Den vitruviske mann.
Det er en tegning laget av Leonardo rundt år 1490.
Hva er den til?
Hva er visten med den?
Vitsen er at Leonardo ville vite
hvordan man skisserer menneskekroppens proporsjoner.
Men du kan se utstyret hans, hva? Det er vel ikke bare noe jeg innbiller meg?
Finnes det en versjon med underbukser på?
Nei.
Han syntes det var greit? Litt frekt.
Nei, det er det ikke.
På grunn av skjønnheten ved menneskekroppen.
Se på lillemann. Den kan man ikke kalle skjønn.
Se på den.
Leonardo fylte også notatbok etter notatbok med tegninger av oppfinnelser
som var langt forut for sin tid.
Hva er det?
Dette er en flyvemaskin. Det er som et helikopter.
Den ser ikke særlig overbevisende ut.
Min venn, Paul, oppfant en tredemølle til sin forlovedes kjæleslange.
Skissene til den var mye mer overbevisende enn denne.
Og han var høy på sopp.
Prototypen rev dog av slangens hode.
Ja…
Tidenes verste avslutning på en bursdagsfest.
Oppfinnelsene hans var én ting,
men det er primært maleriene vi kjenner Da Vinci for i dag.
Dette er Mona Lisa, et ekte maleri som finnes i vår verden og på denne veggen.
Det er Mona Lisas gåtefulle person som lokker til seg folk.
I likhet med alle andre kvinner aner man ikke hva hun tenker på.
Bare synet av henne reiser mange spørsmål.
Hvem er hun? Hvorfor smiler hun?
Holder hun en ballong mellom knærne? Og hvis ja, hvilken farge har den?
Har hun kjæreste? Hva heter han?
Hva er mellom knærne hans, og hvordan finner vi det ut?
Svaret er at vi ikke kan det.
Det er derfor folk fortsetter å dra tilbake år etter år
for å se på henne og lure,
for deretter å slutte å lure og dra hjem.
I tillegg til å se helt greie ut
demonstrerte Da Vincis verker en stor evne
for tidens banebrytende teknikker, står det her.
Før renessansen var andres malerier i en slags skjev 2D.
Det var fordi kunstnere ikke hadde sans for perspektiv.
Akkurat som min venn, Paul, som slo en kelner på TGI Friday's
fordi han glapp banoffee-paien hans.
Se på dette maleriet fra det 14. århundret av Jesu skjebnesvangre teselskap.
Dimensjonene er helt feil. Rommet er klemt sammen,
så det ser ut som det foregår på lokket til en pappeske.
Jesus er dobbelt så stor som de andre,
så det ser ut som han har en intim middag med noen skoleelever.
Det ser ikke bra ut. Og er det skåler eller muslingskall?
Det er elendig håndverk. Helt håpløst.
Det burde ikke vært utstilt.
Men Da Vincis reboot av samme maleri er en annen historie.
Han kunne perspektivere dritbra.
Se på vinklene på veggene i Nattverden og bordet der.
Man føler nesten at man kunne kravle inn i det og forråde Jesus selv.
Perspektiv var et stort sprang fremover for menneskelig kunst,
på nivå med utgivelsen av Crash Bandicoot flere hundre år senere.
Det er ingen tvil om at renessansen var en stor greie for sivilisasjonen.
Hvor viktig den var, må ekspertene avgjøre.
Hva har hatt størst kulturell betydning,
renessansen eller "Single Ladies" av Beyoncé?
De har begge sin æra og tid.
Jeg liker Beyoncé, men renessansen prøvde å reformere kulturen som helhet,
og Beyoncé har nok ikke helt samme ambisjon.
Så et par hvite, heterofile menns arbeid feier bare Beyoncé av banen?
Sier du det på kamera?
Renessansen utvidet kanskje folks sinn,
men uten programmer som dette til å utdanne dem
var folk fortsatt stort sett uvitende om planeten de bodde på.
Spør en middelalderbonde om Amerika, og du vil få et tomt blikk.
Eller enda verre, pest.
Grunnen er at verdenskartet så slik ut for dem.
En forvansket masse av landene de så langt hadde oppdaget,
sammenklemt, uten spor av Amerika.
Men én mann endret alt det:
den italienske sjømannen og etterforskeren Christopher Colombo.
Colombo trodde at hvis han seilte over kanten,
ville han dukke opp på motsatt side som Pac-Man.
Det ville være en snarvei til India, og han ville unnslippe spøkelsene.
Det var en enorm risiko. Hvis Colombo hadde rett, ville han bli millionær.
Hvis han tok feil, ville han bli gjort til latter. Og dø.
Det kunne han leve med, så han seilte av sted.
Colombo fant ikke India, men skipet støtte inn i den nye verden,
planeten jorden del to, også kjent som Amerika.
Og like etter fulgte andre etter i hans kjølvann.
Dette er Plymouth.
I 1620 samlet en gruppe pilegrimer seg her i lengsel etter et bedre liv.
Noe som ikke er overraskende, for dette er som sagt Plymouth.
Pilegrimene hoppet om bord i vannfartøyet sitt, eller båten, Starship Mayflower,
seilet modig over denne tegningen av Atlanterhavet
og kom frem på motsatt side, fortsatt i Plymouth.
De må ha blitt helt knust.
Heldigvis var ikke denne Plymouth den samme som de hadde forlatt.
I begynnelsen var livet hardt for de europeiske kolonistene i den nye verden.
Heldigvis lærte noen indianere dem å dyrke mais og fiske.
Til gjengjeld introduserte kolonistene indianerne for kopper.
Kolonistene glemte aldri hva indianerne gjorde for dem,
men de ignorerte det da de massakrerte dem mange år senere.
Mens den nye verden undergikk enorme endringer,
var et kontroversielt gjennombrudd under oppseiling i den gamle verden.
Det er begynnelsen av 1600-tallet, og denne teit kledde forskeren
er i ferd med å endre måten menneskeheten ser seg selv for alltid.
Han heter Galileo, en av de få i historien som har blitt så berømt
at de kjennes under bare ett navn, som Churchill, Pepsi eller Pusur.
Galileos fulle navn var Galileo Figaro Magnifico, eller hva?
Jeg tror ikke det er riktig. Jeg vet ikke.
Det er det som står i "Dominican Rhapsody".
Tenker du på "Bohemian Rhapsody"?
-Så hva var navnet hans? -Så vidt jeg vet, het han Galileo Galilei.
-Galileo Galilei? -Ja.
Det er som om jeg skulle hete Philomena Philomenie.
Det liker jeg faktisk.
Galileo oppfant et teleskop som var så kraftig
at han kunne se folk skifte klær på solen.
Du store min! Dette får alt til å se enormt ut.
Har du prøvd det ennå? Det er fantastisk.
Hvordan gjorde du det? Er du den ekte Galileo eller en skuespiller?
Var den ekte opptatt?
Galileos astronomiske gløggheter
førte ham til en oppdagelse så sjokkerende at paven dreit av seg hatten.
Ifølge Det gamle testamente går solen rundt jorden, ikke omvendt.
Så kirken mente at Galileo kalte Bibelen en løgner.
Fremfor å overreagere gjorde de det kristne og anklaget ham for kjetteri
og fant ham skyldig i en korrumpert skueprosess.
Galileo ble dømt til å tilbringe resten av livet i husarrest
på en planet som solen snurret rundt.
Kirken trodde solen gikk rundt jorden,
men Galileo mente jorden gikk rundt solen.
Hvilken side er vi på her?
Vi er helt klart på Galileos side, som jeg også tror kirken er i dag.
Er det mulig at begge hadde rett, og at solen og jorden går rundt hverandre?
Det ville gjøre alle glade. Kan vi bare bli enig om det?
Hadde han oppfunnet en slags udødelighetsmotor
fremfor det meningsløse teleskopet,
kunne Galileo ha levd og sett ideene sine bli akseptert.
Dessverre var han ikke så smart.
I likhet med vitenskap vokste filosofiens verden også,
takket være enorme tenkere som han her.
Hvem var Jim Des Cartes?
Jeg vet ikke hvem Jim Descartes kan være,
men jeg vet at René Descartes ofte anses som grunnleggeren av moderne filosofi.
Hva mente han med: "Jeg tenker, derfor er jeg"?
Descartes mente at viten om selvet,
selvbevissthet, er det avgjørende trekket ved den menneskelige identitet.
Så hvis jeg tenker, derfor er jeg, hva med andre mennesker?
Tenker de, og derfor er de?
Hvordan vet jeg om de tenker, og derfor er de?
Eller tenker jeg bare at de tenker, og derfor er de,
men faktisk finnes de ikke, og jeg tenker bare at de er?
Tenker du, og er du derfor akkurat nå?
Jeg ville ikke påstå at min eksistens avhenger av min tanke,
men det er ikke den påstanden Descartes vil fremsette.
Er det mulig å tenke at man er en annen?
Hvis jeg tenkte veldig hardt at jeg var Eddie Murphy,
kunne jeg bli ham?
Hvis jeg ble ham, ville han da bli meg, eller ville han bare forsvinne?
Dekket Des Cartes noe av dette?
Nei. Det er ikke et emne Descartes dekker, så vidt jeg vet.
Hvorfor ikke?
Descartes inspirerte en intellektuell bevegelse kjent som opplysningstiden,
der metroseksuelle elitære publiserte essayer
som utvidet menneskehetens horisont på en måte som ikke ble overgått
før 1989-utgivelsen av den belgiske techno-låten "Pump Up the Jam".
VIDEOEN ER BASERT PÅ EN 72-SIDERS HISTORIE AV WILLIAM GOLDMAN,
MANUSFORFATTEREN AV ALLE PRESIDENTENS MENN
TECHNOTRONIC FIKK SITT NAVN VED Å KOMBINERE ORDET "TECHNO",
EN SLAGS DANSEMUSIKK, OG "TRONIC", SOM BETYR "TRONIC"
DEN ORIGINALE 12-TOMMERS UTGIVELSEN AV "PUMP UP THE JAM" KOM MED EN GRATIS HEST
KLOKKEN 19.16 DEN 28. DESEMBER 1879 KOLLAPSET TAY BRIDGE I DUNDEE
DA ET TOG KJØRTE OVER. 60 PASSASJERER MISTET LIVET.
Mannen som er fanget i dette maleriet,
er opplysningsfilosofen Jean-Jacques Rousseau,
et navn så fransk at han like gjerne kunne ha hett Pierre Baguette,
men det gjorde han ikke. Derfor kalte jeg ham ikke det.
Rousseau skrev: "Mennesket er fritt, men er overalt i lenker."
Han drømte om et nytt samfunn der man var herre over sin egen skjebne.
Det var samme drøm som lokket kolonister til den nye verden i hopetall
og båter.
Etter å ha kommet til Amerika for å skape et liv med ærlig, hardt arbeid og slit
oppdaget mange av kolonistene fort at de ikke gadd det,
så de stjal folk fra Afrika og fikk dem til å gjøre det isteden.
Du tror kanskje det var disse personene Rousseau snakket om
da han sa at menneskeheten måtte kaste lenkene sine.
Men det var det ikke.
Som mange humanister hadde han funnet et lurt smutthull.
Ved ikke å anse slaver som mennesker kunne han gi faen i dem.
Heldigvis på det tidspunktet
hadde koloniene begynt å interessere seg i frihet.
Dessverre var det ikke slavenes frihet de interesserte seg i, men sin egen.
De britiske koloniene ble styrt av kongen og strektegningen Georg III.
Men forholdet mellom gamle England og den nye verden begynte å bli kaldt.
Hva startet spenningene mellom britene og amerikanerne?
Er det at dere kaller småkaker cookies og vi biscuits,
og dere kaller fortau for sidewalk og vi pavement?
For i et forhold er det de små tingene som begynner å gå en på nervene.
Det var enda verre. Storbritannia bestemte seg for å beskatte koloniene,
noe som ikke hadde skjedd før.
Så det var i bunn og grunn en uenighet om penger.
Det er akkurat som situasjonen mellom meg og eksen min, Sean.
Da vi pleide å kjøpe takeaway, eller "takeout", som dere kaller det,
insisterte han alltid på at vi skulle betale like mye,
men allikevel kjøpte han ting som løk-bhajjier, som han vet jeg hater.
Og de fikk ånden hans til å stinke.
Men jeg måtte betale halve beløpet. Det virker ikke rettferdig. Syns du det?
Ikke sagt på den måten.
Nei. Og det er fra en professor, Sean.
I 1773 i Boston var det endelig en gruppe kolonister som hadde fått nok.
Da folk i Boston ble sinte på britene,
hvorfor hadde de et feminint teselskap
fremfor en ordentlig slåsskamp, slik britiske menn ville hatt?
Hvorfor har det alltid vært noe feigt over amerikanere, som man fortsatt ser i dag?
Det eneste feige var vel
at de kledde seg ut som indianere og ikke sa hva de het.
Men ville du gjort det frivillig
om du ikke måtte ha gått i fengsel?
Det kommer nok an på fengselets fasiliteter.
Å ikke respektere teen vår var ille nok,
men vi hadde en enda større fornærmelse i vente.
I 1776 bestemte lederne av de 13 koloniene seg for
at de ikke lenger ville bli kalt briter, men amerikanere.
Denne hvite hetero-supergruppen, kjent som grunnlovsfedrene,
utarbeidet tidenes mest berømte brudd-tekstmelding:
uavhengighetserklæringen.
Alle mennene her ble idoler, hvis man er amerikaner.
Ellers er de ikke særlig spesielle.
Det førte til total krig mellom amerikanerne og britene.
Siden ingen hadde oppfunnet kamuflasje ennå,
gikk britiske tropper den gang i knallrøde frakker,
og de ble derfor skutt ned i tusentall mens de så kjempestilige ut.
Dette maleriet skildrer en av krigens mest avgjørende begivenheter:
George Washington som krysser Delaware-elven.
Han måtte stå oppreist hele reisen fordi han ikke hadde reservert plass.
Han falt ikke uti, men bidro heller ikke med å ro,
noe som må ha vært irriterende.
Til slutt vant Washington og ble USAs første president.
Verdens mest ærede stilling
frem til 2016.
Washington og de andre papsene skrev grunnloven,
en bruksanvisning til sitt nye land,
med noen av tidenes mest innflytelsesrike politiske konsepter.
Jeg har lest et sted at USA ikke bare er et land, men en idé.
Men det er bare et land, eller hva?
Det er grunnlagt på en idé,
så det har alltid vært organisert rundt ideen om å være et fritt land for alle.
Men å spise et smørbrød er en idé. Å male ens sykkel blå er en idé.
Å gjøre dette… er en idé.
USA er bare et sted.
Den amerikanske revolusjon sendte sjokkbølger rundt i verden,
for ikke å nevne planeten.
Den rammet særlig Frankrike hardt,
hvor den alminnelige mann, eller "homme", måtte kravle rundt i møkka,
mens de rike var blitt så fornemme at de hadde utviklet rysjer.
Snart fikk den gjennomsnittlige Jacques nok av herskeren, kong Ludvig XVI,
og hans identiske koner, Marie og Toinette,
som nøt en overdådig livsstil mens fattige måtte leve av kake.
Endelig, i 1789, eksploderte det i en toppløs revolusjon.
De fattige veltet kongen
og oppfant en maskin som ville befri verden for kongelige for alltid.
Giljotinen er spesielt designet til å være den mest humane måten
å halshugge noen foran en hånende folkemengde.
Man puttet simpelthen en kongelig gjennom huggehullet med hodet først.
Så ville det knivskarpe bladet der oppe falle ned og kappe av hodet,
og det flydde vekk fra halsen og kroppen.
På det tidspunktet trodde de nok de hadde sluppet unna.
Men enhver følelse av seier var kortvarig, for like etter
landet de med ansiktet først i en enormt grovt flettet kurv.
Som dere ser, er det ingen polstring her,
så fallet må ha forårsaket omfattende blåmerker
og kanskje hjernerystelse.
Det kunne ha vært verre. De kunne ha måttet stikke hodet ut av en vogn
mens den kjørte inntil en bygning.
Å bli giljotinert ville ha påvirket hvem som helst,
men særlig kong Ludvig.
Uten hode kunne han verken formere seg eller bære krone igjen,
og han kunne garantert ikke få seg jobb i noen andre bransjer.
Kanskje det var derfor han trakk seg fra offentligheten like etter det skjedde.
Den franske revolusjon var ikke første gang
massene reiste seg mot eliten, og det er kanskje heller ikke den siste.
Mange revolusjoner handler om at fattige velter rike.
Tror du milliardærer som Elon Musk bør frykte å bli giljotinert?
Jeg tror den franske revolusjon
gjorde mange mektige folk veldig bekymret for sin egen eksistens.
Elon Musk kan vel finne opp en maskin som hugger av hodet hans elektronisk
før mobben ankommer.
-Du vet mer om det enn jeg. -Jeg bare gjetter.
Snart bestemte Frankrike seg for at de trengte en sterk leder,
og de fikk en i form av keiser Napoleon.
Ingen relasjon til keiserpingvinen så vidt vi vet akkurat nå.
Napoleon førte en haug svære kriger til lands og til vanns,
som er altfor dyre å gjenskape i historiske dokumentarer i dag.
Å legge lydeffekter over et maleri av et slag som dette
gir en idé om hvordan det kan ha vært, men én nøkkelingrediens mangler.
Bare et lydspor med klassisk musikk kunne bringe Napoleonskrigene til live.
Ser du det? Mye bedre.
Heldigvis var klassisk musikk nær ved å bli perfeksjonert andre steder i Europa
av en komponist ved navn Beethoven.
Hadde Beethoven en hest i full størrelse boende i ansiktet sitt?
Det formulerte jeg feil. Jeg mener, var Beethoven god til musikk?
Ja. Han anses for å være tidenes beste vestlige komponist.
Beethoven skrev en sang som lyder slik:
Hva betyr sangteksten?
Det er et veldig sterkt orkesterstykke.
Det er bare ordet "dum" igjen og igjen.
Er det et stikk til publikum, eller er det tysk for et eller annet?
Med Beethovens symfoniske musikk er det kun instrumenter.
Det er ingen ord i disse stykkene.
Så hvordan vet vi hva de handler om? De er bokstavelig talt meningsløse.
Til tross for stor suksess med sine meningsløse melodier
kjempet han med store personlige utfordringer i sin karriere.
Stemmer det at Beethoven var død det siste året av arbeidslivet sitt?
Altså, han var døv mesteparten av livet.
Nei, død.
-Død? -Ja.
Nei.
Produsenten min skrev det i notatene. Det står garantert her. La meg se.
"I sine senere år var Beethoven fullstendig død."
Fullstendig døv. D-Ø-V.
Selvsagt ble han døv da han døde, men var han døv mens han fortsatt levde?
Ja, helt og holdent.
Men ikke død? Han var ikke død da han levde?
Nei.
Hvordan skrev han musikken da han var død?
Den 26. mars 1827
spilte Beethoven død for siste gang, og hans geni syntes tapt for alltid.
Frem til nå.
Silicon Valley-nerder har gjenskapt hans sinn
og installert det i smarthøyttaleren B8-Hoven Smart Home+.
La oss se om den virker.
B8-Hoven, komponer en ny symfoni.
Was war das?
Komponer en ny symfoni.
Hvor er jeg?
Hva? Bare komponer greia di.
Mein Gott, det er mørkt her inne.
Hvorfor snakker jeg engelsk? Hvor er beina mine?
-Spill Fredag kveld-spillelisten min. -Spiller av spilleliste.
Hvorfor gjør jeg dette?
Mein Gott im Himmel, drep meg.
Som vi har sett, har menneskeheten i løpet av bare noen hundre år gått gjennom
enorme kulturelle og politiske revolusjoner.
Neste gang viser jeg en enda større revolusjon:
en industriell revolusjon smidd i stål, damp, svette,
fly, tog, biler og fly igjen.
Folk prøvde i årevis å lage et fly.
Hvorfor var vi så interessert i å erobre himmelen?
Det er ingenting der oppe. Det er ikke engang noen steder å sitte.
Tekst: Rune Kinn Anjum