Az emberi civilizáció e potenciálisan díjnyertes történetében
legutóbb bemutattam, hogy estek át őseink egy váratlan spirituális megvilágosodáson,
akárcsak Carol néném.
Carolhoz hasonlóan ők is izgalmas gurukat kezdtek követni.
Bár ők nem hagyták el a férjeiket,
hogy egy walesi farmon éljenek a gurujukkal és nyolc másik nővel,
de erről nem beszélhetek bővebben,
mivel az észak-walesi rendőrség jelenleg is nyomoz az ügyben.
A világunk örökre megváltozott,
mivel a tolerancia és a megbocsátás vallási üzenetei
arra ösztönözték az embereket, hogy évszázadokon át öljék egymást.
De a világnak hamarosan kitágult az elméje,
majd egy másfajta magasabb rendű hivatás repesztette szét a varratokat.
Az emberiség immár a reneszánszát élte
a reneszánsz korban,
itt, ugyanazon a bolygón, amelyet ma is használunk.
Ezen a csillogó űrsziklán, amelyet Földnek hívunk.
PHILOMENA CUNK SZERINT A VILÁG
HARMADIK RÉSZ: RENESZÁNSZ, EMBEREK!
1440-et írunk. Na, nem most, hanem 1440-ben.
És hamarosan egy új találmány lobbantja lángra a lehetőségek vadonját.
Évszázadokkal korábban a kínaiak már feltalálták a nyomtatást,
de Európában ez a kutyát sem érdekelte, amíg újra fel nem találta
egy német, Johann „Steve" Gutenberg.
Ez volt a történelem legelső nyomdája, leszámítva a kínai történelmet.
A nyomdagép tényleg hozott bármi érdemleges változást?
Ha Gutenberg nem találta volna fel a nyomtatást,
amely lehetővé tette, hogy a gondolatokat az egész világon közvetítsék,
a kultúránk nem úgy alakult volna, ahogy alakult.
Sok tekintetben tehát neki köszönhetjük a mai modern világunkat.
Tehát maga ezt nevezi érdemlegesnek?
Az első könyv, amelyet Gutenberg nyomdagépén nyomtattak, a Biblia volt.
De Isten szavának terjesztése mellett
tudósok, filozófusok és végül Dan Brown szavát is terjesztette.
A DA VINCI-KÓD
Új könyveket írni sok időbe telik. Ezért, hogy a nyomdáknak legyen mit csinálniuk,
az emberek régi anyagokhoz nyúltak, hogy új köntösbe bújtassák őket.
Az ókori görög filozófia
így jött újra divatba, és az emberek eldobták az agyukat.
Akkoriban a legtöbbek élete olyan komor és boldogtalan volt, mint Martin bácsikám.
A kimerítő munkán, a pestises haldokláson és a kínzáson kívül
nem volt más hobbijuk.
Számukra ennyiből állt az élet.
Tehát ők nem tartották dögunalomnak az ókori görög filozófiát, mint mi ma,
sőt, inkább egy elmét tágító élmény volt, ami megváltoztatta az önképüket.
Mint amikor Paul haverom megevett öt ketaminos sütit,
és azt hitte, hogy telepatikusan tud kommunikálni az állatokkal a tévében.
Bár Pault végül kényszerkezelésre küldték a saját biztonsága érdekében,
őseink viszont elhatározták, hogy megváltoztatják a világot.
Ez itt Firenze.
Az angolok Florence-nek hívják, ezért nem találják soha a brit turisták.
De a várost Firenzének hívják, kétszer is megnéztük a térképen.
Meglehet, hogy Firenze ma egy értelmetlen káosznak tűnik,
de a 15. században ez volt a központja
egy példátlan művészeti és kulturális jelenségnek.
Mi az a „rene-szósz”?
Ez valamiféle 16. századi ketchup volt?
A reneszánsz a francia „renaissance” szóból ered.
A naissance a születés. Tehát ezt az újjászületésnek tekintették.
Akkor semmi köze az ízesítőkhöz?
Nem, tudtommal semmi.
És akkoriban milyen szószokat használtak?
Ez a kulináris történelemhez tartozik.
Nem igazán ismerem a szószok történetét.
Szóval maga nem egy szószos típus?
Nem vagyok kifejezetten szószos típus.
Át kell gondolnunk ezt az egész interjút.
A reneszánsz idején
Firenzéből olyan művészek kerültek ki, akik, a történelemben először,
képesek voltak olyan képeket festeni, amelyeket érdemes megnézni.
Az egyik legkompetensebb mázoló Botticelli volt.
És mi ez a festmény?
Ez Alessandro Botticelli Vénusz születése című képe.
Ez a reneszánsz egyik legnagyobb festménye.
Azt tudjuk, hogy Vénusz születése valóban így nézett-e ki?
Nos, ez egyfajta mitikus alakot ábrázol, tehát metaforikus.
Tehát itt egy istennőt látunk,
aki inkább létrejön, mintsem megszületik.
Nagyon hosszú a nyaka.
Vénusz félig zsiráf volt, vagy Botticelli nem tudott nyakat festeni?
A nyaka…
Botticelli a szépség jelének szánta ezt a megnyújtott nyakat.
Észrevettem egy hibát. A férfi fúj, Vénusz haja pedig lobog.
De nézze ezeket a fákat itt! Egyáltalán nem mozognak. Nincs szél.
Szerintem ezeket az embereket photoshoppolták. Kamu az egész.
Más neves művészek 3D-s festményeket, avagy szobrokat készítettek.
A leghíresebb ez a nagyon pucér férfi,
akit „Michelangelos Dávidnak” hívnak.
Ha sikerül eltekinteni a kis márvány golyócskáitól,
láthatjuk, hogy Michelangelos teste
hihetetlenül részletgazdag.
Vannak pupillái, mint egy Furbynek.
Az izmai nagyon kidolgozottak. Nézzék meg a hasizmait!
Ez bizonyítja, hogy a konditerem baromság,
hiszen akkoriban nem is volt, és nézzék, milyen izmos!
Aztán ott vannak azok az élethű erek a kézfején,
amelyek a szoborvért szállítják az ujjaiba.
A sok részlet ellenére azonban,
ha vetünk egy pillantást a hátsójára, kiderül, hogy nincs ánusza.
Ez egy érthetetlen mulasztás.
Lehet, hogy a szobrász zavarba jött,
vagy a modellnek el kellett mennie, vagy nem is volt ánusza.
Ez kész rejtély.
A reneszánsz vitathatatlan mestere
egy Leonardo da Vinci nevű ember volt.
Ez itt a Vitruvius-tanulmány.
Leonardo 1490 körül készítette ezt a rajzot.
Mire jó?
Mi a lényege?
A lényeg az volt, hogy Leonardo tudni akarta,
hogyan kell felvázolni az emberi test arányait.
Tisztázzuk, maga is látja az izéjét, ugye? Nem képzelődöm.
Van olyan változat is, amin alsógatyában van?
Nem, nincs.
Azt hitte, hogy ez így rendben van? Egy kissé illetlen, nem?
Nem, nem az.
Tudja, itt az emberi test szépségéről van szó.
Nézze a fütyijét! Ne mondja, hogy ez szép!
Nézze csak meg!
Leonardo számos jegyzetfüzetet töltött meg találmányairól készített rajzaival,
melyek jóval megelőzték a korukat.
Ez mi?
Ez egy repülő szerkezet. Olyan, mint egy helikopter.
Nem tűnik túl meggyőzőnek.
A haverom, Paul, feltalált egy futópadot a menyasszonya kígyójának.
Annak a vázlatai sokkal meggyőzőbbek voltak, mint ez.
És még be is volt gombázva.
Bár az igaz, hogy a prototípus letépte a kígyó fejét.
Bizony…
Még nem voltam olyan szülinapi bulin, ami rosszabbul végződött volna.
Voltak ugyan találmányai,
azonban Da Vinci ma elsősorban a festményeiről ismert.
Ez a Mona Lisa, egy valódi festmény, amit mi magunk élőben is megnézhetünk.
Mona Lisa titokzatos karaktere vonzza az embereket.
Mint minden nőnél, nála sem lehet tudni, mi jár a fejében.
Már az is rengeteg kérdést vet fel, hacsak ránézünk.
Ki ő? Miért mosolyog?
Van egy lufi a két térde között? És ha igen, milyen színű?
Van barátja? És őt hogy hívják?
Az ő térde között mi van? És hogyan tudhatjuk meg?
A válasz az, hogy nem tudjuk.
És ez az, amiért az emberek minden évben visszatérnek,
hogy hosszasan nézzék, tűnődjenek,
majd abbahagyják a tűnődést, és hazamenjenek.
Amellett, hogy jól nézett ki,
Da Vinci munkája arról is tanúskodik,
hogy mestere volt a kor úttörő technikáinak, ez áll itt.
A reneszánsz előtt
a festők ilyen fura ferde 2D-s képeket készítettek.
Azért, mert nem volt perspektivikus észlelésük.
Kicsit, mint Paul haverom, aki megütött egy pincért,
mert elejtette a banános pitéjét.
Nézzük csak meg ezt a 14. századi képet, amin Jézus végzetes teadélutánja látható!
Nem stimmelnek a méretek. A szoba össze van nyomva,
úgyhogy olyan, mintha egy kartondoboz fedelében lennének.
Jézus kétszer akkora, mint a többiek,
így egy meghitt vacsorának tűnik pár iskolás fiúval.
Nem vet rá túl jó fényt.
És azok ott mik? Tálak vagy kagylók?
Ez szörnyen silány kivitelezés. Teljesen gyalázatos.
Nem is szabadna kiállítani.
De ahogy Da Vinci újraalkotta ezt a képet, az már más tészta.
Ő aztán rohadtul értett a perspektívához.
Nézzék Az utolsó vacsorán a falak szögeit és az asztalt!
Szinte olyan, mintha mi is bemászhatnánk, és elárulhatnánk Jézust.
A perspektíva hatalmas előrelépés volt az emberi művészetet tekintve,
egyenrangú a Crash Bandicoot évszázadokkal későbbi megjelenésével.
Tagadhatatlan, hogy a reneszánsz jelentős volt a civilizáció szempontjából.
De hogy mennyire volt fontos, azt majd a szakértők eldöntik.
Melyik volt kulturálisan jelentősebb:
a reneszánsz, vagy Beyoncé „Single Ladies” című száma?
Mindkettőnek megvan a maga ideje, és mindkettőnek megvan a maga kora.
Kedvelem Beyoncét,
de a reneszánsz a kultúra egészét igyekezett megreformálni.
Bármit is csinál Beyoncé, nem hiszem, hogy ennyire ambiciózus.
Szóval pár hetero fehér férfi munkássága simán lenyomja Beyoncét?
Komolyan ezt akarja mondani? Egy filmben?
Lehet, hogy a reneszánsz kitágította az elméket,
de az emberek ilyen oktatóműsorok nélkül, mint ez,
még mindig túlnyomórészt tudatlanok voltak a bolygót illetően, amelyen éltek.
Ha Amerikáról kérdeznénk egy középkorit, csak üres tekintetet kapnánk.
Vagy, ami még rosszabb, pestist.
Azért, mert számukra a világtérkép így nézett ki.
Az addig felfedezett országok kusza,
összenyomott halmaza, ahol Amerikának se híre, se hamva.
De valaki mindezt megváltoztatta:
Christopher Columbo, olasz tengerész és nyomozó.
Columbo úgy gondolta, hogy ha lehajózik a térképről,
a túlfelén majd feltűnik, mint egy Pac-Man.
Ez lenne a legrövidebb út Indiába, és lerázná a nyomában lévő szellemeket.
Hatalmas kockázat volt.
Ha Columbónak igaza lesz, milliomossá válik.
Ha téved, nevetség tárgya lesz. És halott.
És ezzel együtt tudott élni, ezért is indult útnak.
Columbo nem találta meg Indiát,
de hajójával végül az Újvilágba ütközött,
a Föld bolygó második részébe, azaz Amerikába.
És nemsokára mások is követték őt.
Ez itt Plymouth.
1620-ban zarándokok egy csoportja gyűlt itt össze, akik jobb életre vágytak.
Ami nem meglepő, mert, mint mondtam, ez Plymouth.
A zarándokok beugrottak vízi járművükbe, vagyis a Mayflower csillaghajóba,
és bátran áthajóztak az Atlanti-óceánnak ezen a rajzán,
hogy kikössenek a túloldalon, még mindig Plymouthban.
Biztosan nagyon le voltak sújtva.
Szerencsére kiderült, hogy ez a Plymouth nem az, amelyikből eljöttek.
Az európai gyarmatosítók eleinte nehéznek találták az életet az Újvilágban.
De pár őslakos megtanította őket a kukoricatermesztésre,
és arra, hol halásszanak.
Cserébe a gyarmatosítók megmutatták az őslakosoknak
a himlőt.
A telepesek soha nem felejtették el, mit tettek értük az őslakosok,
bár évekkel később már tettek rá, és lemészárolták őket.
Miközben az Újvilágban hatalmas változások zajlottak,
a régi világban egy ellentmondásos áttörés készülődött.
Az 1600-as évek elején járunk, és ez a tudós a hülye ruháiban
arra készül, hogy örökre megváltoztassa az emberiség önképét.
Az ő neve Galileo,
egyike azon keveseknek, aki olyan híres lett,
hogy csak az egyik nevét ismerik.
Mint Churchillt, a Pepsit vagy Garfieldot.
Galileo teljes neve Galileo Figaro Magnifico volt, nem igaz?
Nem vagyok benne biztos, hogy ez így van. Nem tudom.
Ez van a „Dominican Rhapsodyban”.
A „Bohemian Rhapsodyra” gondol?
- Akkor mi volt a neve? - Amennyire én tudom,
Galileo Galileinek hívták.
- Galileo Galilei? - Igen.
Ez olyan, mintha engem Philomena Philomenie-nek hívnának.
Valójában nem is rossz!
Galileo olyan hatékony távcsövet talált fel,
hogy látta, ahogy az emberek átöltöznek a napon.
Atyaég! Ebben minden óriási!
Próbálta már? Elképesztő!
Ezt meg hogy csinálta? Maga az igazi Galileo vagy a színész?
Az igazi nem ért rá?
Galileo csillagászati okostojáskodása
olyan megdöbbentő felfedezéshez vezetett, hogy a pápa a kalapjába csinált.
Az Ószövetség szerint a Nap kering a Föld körül,
nem pedig fordítva.
Tehát az egyház szerint Galileo hazugnak titulálta a Bibliát.
Ahelyett, hogy túlreagálták volna,
keresztény módon jártak el: eretnekséggel vádolták meg,
és egy korrupt kirakatper során bűnösnek nyilvánították.
Galileot életfogytiglani házi őrizetre ítélték
egy olyan bolygón, ami körül a Nap kering.
Az egyház szerint a Nap kering a Föld körül,
de Galileo szerint a Föld kering a Nap körül.
Kinek az oldalán állunk?
Egyértelműen Galileo oldalán állunk,
ahogy szerintem ma már az egyház is.
Lehet, hogy mindenkinek igaza volt, és a Nap és a Föld egymás körül kering?
Akkor mindenki boldog lenne. Nem egyezhetnénk meg ebben?
Ha valamiféle halhatatlansági kütyüt talált volna fel
az értelmetlen távcsöve helyett,
Galileo talán megélte volna, hogy elfogadják az elképzeléseit.
Sajnos ennyire azért nem volt okos.
A tudományhoz hasonlóan a filozófia világa is bővült,
hála az olyan nagy gondolkodóknak, mint ő.
Ki volt az a Jim Des Cartes?
Nos, azt nem tudom, ki lehet Jim Des Cartes,
de azt tudom, hogy René Descartes-ot gyakran tartják
a modern filozófia atyjának.
Mit értett azon, hogy „gondolkodom, tehát vagyok”?
Descartes ezt úgy értette,
hogy az önismeret,
az öntudat
az emberi identitás meghatározó sajátossága.
Várjunk, tehát ha én gondolkodom, tehát vagyok, mi van a többi emberrel?
Ők gondolkodnak, tehát ők vagyok?
Honnan tudom, hogy gondolkodnak, tehát ők vagyok?
Vagy csak azt gondolom, hogy ők gondolkodnak, tehát ők vagyok,
de valójában nem léteznek, és én csak azt gondolom, hogy ők vagyok?
Maga most gondolkodik, tehát maga vagyok?
Nos, azt nem mondanám,
hogy a létezésem a gondolataimtól függ,
de Descartes nem is ezt akarja állítani.
Lehetséges azt gondolni, hogy valaki mások vagyunk?
Mondjuk, ha nagyon erősen gondolnám, hogy én vagyok Eddie Murphy,
előbb-utóbb lehetnék ő?
És ha ő lennék, akkor ő a helyembe lépne,
vagy egyszerűen csak eltűnne?
Des Cartes foglalkozott ezzel valaha?
Nem. Tudtommal Descartes nem foglalkozott ezzel a témával.
Miért nem?
A felvilágosodás néven ismert szellemi mozgalmat Descartes inspirálta,
amely során metroszexuális elitisták esszéket publikáltak,
amelyek páratlan módon tágították az emberiség látókörét,
egészen az 1989-es belga technohimnusz, a „Pump Up The Jam” megjelenéséig.
Ez a videó William Goldman feldolgozása alapján készült,
aki Az elnök emberei című film forgatókönyvét írta.
A Technotronic neve a „techno”, ami egyfajta tánczenét jelent,
és a „tronic”, ami „tronicot” jelent, kombinációja.
A „Pump Up The Jam” eredeti, 12-es lemezéhez egy ingyenes ló is járt.
1879. december 28-án este 19:16-kor a dundee-i Tay-híd ledőlt
egy áthaladó vonat miatt. 60 utas vesztette életét.
A festményben rekedt ember
a felvilágosodás egyik filozófusa, Jean-Jacques Rousseau,
akinek a neve annyira francia, hogy akár Pierre Baguette is lehetne,
de nem az volt. Ezért nem is hívtam így.
Rousseau azt írta: „Az ember szabadnak született, de mindenütt láncokat visel”.
Egy új társadalomról álmodott, amiben mindenki maga alakítja a sorsát.
Ugyanez az álom csábította a telepeseket az Újvilágba nagy csapatokban…
és hajókban.
Miután megérkeztek, hogy becsületes, kemény munkával teli életet kezdjenek,
sokan hamar rájöttek, hogy erre nem hajlandók,
ezért embereket loptak Afrikából, akikkel megcsináltatták a munkákat.
Gondolhatnánk, hogy Rousseau pontosan róluk beszélt,
amikor azt mondta, hogy le kell vetni láncokat.
De ez nem így volt.
Mint sok humanista, ő is talált egy okos kiskaput.
Azzal, hogy nem tekintette embereknek a rabszolgákat, nyugodtan tehetett rájuk.
A sors úgy hozta, hogy ez idő tájt
a gyarmatokat érdekelni kezdte a szabadság.
De a sors azért nem úgy hozta,
hogy a rabszolgák szabadsága érdekelje őket, sokkal inkább a sajátjuk.
A brit gyarmatokat III. György, király és vonalrajz irányította.
A jó öreg Anglia és az Újvilág kapcsolata azonban kezdett fagyossá válni.
Mi okozta a feszültséget a britek és az amerikaiak között?
Az, hogy maguk kekszet mondanak, mi meg sütit,
és maguk gyalogutat, mi meg járdát?
Mert szerintem pont ezek az apró dolgok okozzák a kapcsolatokban a töréseket.
Rosszabb. Nagy-Britannia úgy döntött, hogy megadóztatja a gyarmatokat,
és ilyen azelőtt még nem volt.
Szóval alapvetően a pénzen vesztek össze.
Köztem és az exem, Sean közötti is ez volt a helyzet.
Amikor elvitelre kértük a vacsorát, estebédet, ahogy maguk mondják,
mindig erősködött, tudja, hogy felezzünk,
de mindig olyat akart venni, amiről tudta, hogy utálom, például hagymás bhajit.
És még a lehelete is bűzlött tőle.
De mégis ki kellett fizetnem a felét.
Szerintem ez nem igazságos. Maga szerint?
Szerintem sem.
Szóval nem. És ezt egy professzor mondja, Sean.
Végül 1773-ban Bostonban
a telepesek egy csoportja megelégelte a dolgot.
Tehát amikor a bostoniak kiakadtak a britekre,
miért csak egy finomkodó teadélutánt tartottak,
ahelyett, hogy rendes harcot vívtak volna, ahogy a britek?
Miért ilyen gyávák az amerikaiak
mind a mai napig?
Nos, az egyetlen gyáva vonás ebben, azt hiszem, az,
hogy indiánnak öltöztek,
és senki sem mondta meg a nevét.
De maga önként
börtönbe menne, ha nem lenne muszáj?
Attól függ, hogy milyen létesítményeik vannak.
Az, hogy nem tisztelték a teánkat, egy dolog,
de a csúnyábbik pofon még hátravolt.
1776-ban a 13 gyarmat vezetője megegyezett,
hogy ők többé nem britek, hanem amerikaiak.
Ez az alapító atyák néven ismert hetero, fehér szupercsoport
fogalmazta meg a történelem leghíresebb szakítószövegét,
a Függetlenségi Nyilatkozatot.
Mindenki, akit itt látnak, bálvány lett, ha az ember amerikai.
Egyébként nem azok.
Ez vezetett az amerikaiak és a britek közötti totális háborúhoz.
Mivel akkor még senki sem találta fel az álcázást,
a brit csapatok élénkpiros kabátot viseltek,
így halomra lőtték őket, miközben elképesztően jól néztek ki.
Ezen a képen a háború egyik legmeghatározóbb eseményét látjuk:
George Washington átkelését a Delaware folyón.
Amint láthatják, egész úton állnia kellett,
mert nem volt helyjegye.
Nem esett a vízbe, de evezni sem segített,
ami bizonyára elég idegesítő volt.
Végül Washington győzött, és ő lett Amerika első elnöke.
A legtiszteletreméltóbb szerep a világon,
egészen 2016-ig.
Washington és a többi alapító apuci megírta az Alkotmányt,
az új országuk használati utasítását,
amely a valaha volt legtekintélyesebb politikai koncepciókat tartalmazza.
Valahol olvastam, hogy Amerika nemcsak egy ország, hanem egy elképzelés.
De ez tényleg csak egy ország, nem?
Az ország egy elképzelés alapján jött létre,
és mindig is azon elképzelés köré szerveződött,
hogy ez a szabadság földje.
Igen, de szendvicset enni, az egy elképzelés.
Kékre festeni a biciklit, az is egy elképzelés.
Ez… Ez is egy elképzelés.
Amerika csak egy hely.
Az amerikai forradalom az egész világot megrázta,
a bolygóról nem is beszélve.
Franciaországot különösen megrázta,
ahol az átlagember, vagyis az „homme„ a mocsokban vergődött,
míg a gazdagok olyan előkelőek lettek, hogy már a fodrokban jártak.
Az átlagos Jacques-oknak hamarosan elegük lett XVI. Lajos királyból
és egyforma feleségeiből, Marie-ből és Toinette-ből,
akik pazar életmódot folytattak, míg a szegényeknek sütin kellett élniük.
Végül 1789-Ben kirobbant a topless forradalom.
A szegények megbuktatták a királyt,
és feltaláltak egy gépet, ami örökre megszabadítja a világot az uralkodóktól.
A guillotine-t kifejezetten úgy tervezték, hogy a leghumánusabb módon
lehessen lefejezni valakit a gúnyolódó tömeg előtt.
Csupán csak be kell táplálni egy uralkodót fejjel előre az itt látható nyílásba.
Aztán a borotvaéles penge odafentről leesett, és levágta a fejüket,
eltávolítva azt a nyakukról és a testükről.
Ekkor valószínűleg azt hitték, hogy megmenekültek.
De a győzelem érzése rövid ideig tartott, mert pillanatokkal később
arccal előre landoltak ebben a borzalmasan durva fonott kosárban.
Ha megnézzük, nincs kipárnázva,
így az esés komoly zúzódásokkal járhatott,
sőt, még agyrázkódással is.
Bár, egy kocsiból is kidughatták volna az illetőt,
majd elhajtanak szorosan egy ház mellett.
De a guillotine még így is nagy hatással lehetett az emberekre.
Főleg Lajos királyra.
Fej nélkül többé nem szaporodhatott, és nem tehette fel a koronáját,
és szinte biztos, hogy más munkakörnek sem felelt meg.
Talán ezért döntött úgy, hogy teljesen visszavonul a közéletből
rövidesen a történtek után.
Nem a francia forradalom volt az első alkalom,
hogy a tömegek fellázadtak az elit ellen, és talán nem is az utolsó.
A legtöbb forradalomban a szegények megbuktatják a gazdagokat.
Ön szerint az Elon Musk-féle milliárdosoknak
aggódniuk kellene a guillotine miatt?
Szerintem a francia forradalom során
sok befolyásos ember
aggódni kezdett a biztonságáért.
Elon Musk feltalálhatna egy gépet, ami elektronikusan levágja a fejét,
mielőtt a csőcselék odaér.
- Maga sokkal jártasabb ebben, mint én. - Csak találgatok.
Franciaország hamarosan úgy döntött, hogy erőskezű vezetőre van szüksége,
és Napóleon császár személyében meg is kapta.
Amennyire jelenleg tudjuk, nem rokona a császárpingvinnek.
Napóleon számos nagy szárazföldi és tengeri háborút folytatott,
amik túl drágák ahhoz, hogy dokumentumfilmekben
megfelelően rekonstruálják őket.
Ha egy ilyen csatáról készült festményhez hangeffekteket adunk,
el tudjuk képzelni, milyen lehetett,
de még hiányzik egy kulcsfontosságú dolog.
A klasszikuszenei aláfestés az egyetlen dolog,
ami igazán megeleveníti a napóleoni háborúkat.
Látják? Sokkal jobb.
És szerencsére a klasszikus zenét Európa egy másik részén tökéletesítette
egy Beethoven nevű zeneszerző.
Beethoven arcában tényleg egy valódi, életnagyságú ló lakott?
Elnézést, rosszul fogalmaztam.
Úgy értem, Beethoven jó zeneszerző volt?
Igen. Őt tartják a nyugati klasszikus zene legjobb zeneszerzőjének.
Beethoven írta azt a dalt, ami…
Mit jelent ez a dalszöveg?
Nos, ez egy nagyon erős zenekari motívum.
De folyton csak a „dam” szó ismétlődik.
Ezzel a közönségét piszkálja, vagy németül jelent valamit?
Beethoven szimfonikus zenéjében csak hangszerek vannak.
Egyáltalán nincsenek szavak ezekben a darabokban.
De ha nincs dalszöveg, honnan tudjuk, hogy miről szól?
Ez szó szerint semmitmondó.
Bár nagy sikert aratott értelmetlen dallamaival,
Beethoven hatalmas kihívásokkal szembesült pályafutása során.
Igaz, hogy Beethoven munkássága utolsó éveiben már nem halott?
Nos, élete nagy részében nem hallott.
Nem, halott.
- Halott? - Igen.
Nem.
De a producer ezt írta a jegyzetekbe.
Biztos, hogy benne van. Lássuk csak!
„Utolsó éveiben Beethoven már egyáltalán nem halott.”
Egyáltalán nem hallott. H-A-L-L-O-T-T.
Nyilván amikor halott volt, nem hallott.
De akkor sem hallott, amikor élt?
Így van, egyáltalán nem hallott.
De nem volt halott? Nem volt halott, amikor élt?
Nem, nem.
De hogy komponált, amikor halott volt?
1827. március 26-án
Beethoven tényleg meghalt, és azt hitték, zsenialitása örökre elveszett.
Egészen mostanáig.
A Szilícium-völgyi tudósok újraalkották elméjét,
és beépítették ebbe az okoshangszóróba, a B8-Hoven Smart Home+-ba.
Lássuk, működik-e!
B8-Hoven, komponálj egy új szimfóniát!
Was war das?
Komponálj egy új szimfóniát!
Hol vagyok?
Mi? Csak komponálj már egy olyan izét!
Mein Gott, de sötét van itt!
Miért beszélek angolul? Nem látom a lábamat.
- Játszd le a péntek esti listámat! - Péntek esti lista lejátszása.
Miért csinálom ezt?
Mein Gott im Himmel, sújts le rám!
Mint láttuk, csupán néhány száz év alatt
az emberiség hatalmas kulturális
és politikai forradalmak sorozatán ment keresztül.
A következő részben egy még nagyobb forradalmat mutatok majd:
az ipari forradalmat, amelyet acél, gőz, izzadság,
repülőgépek, vonatok, autók és ismét repülőgépek kovácsoltak.
Az emberek évekig próbáltak repülőgépet építeni.
Miért akartuk annyira meghódítani az eget?
Nincs ott fent semmi. Még csak leülni sem lehet.
A feliratot fordította: Borsody Anna