Tohle je naše planeta. Planeta Země.
Právě na této planetě nyní stojím.
A pokud pořad nesledujete během letu nebo se neřítíte dolů z budovy,
tak vy nejspíš také.
Toto je neuvěřitelný příběh o tom, jak lidstvo změnilo náš svět
z hromady zbytečné přírody, jako vidíte tady,
na svět moderních vymožeností jako tyhle.
A jak to dokázalo jen za pomoci rukou
a představivosti a taky nástrojů, elektřiny a internetu.
Cesta mě zavede do všech koutů světa,
do nichž mě peníze a pandemická omezení pustí.
Zblízka si prohlédnu některé z nejúžasnějších počinů našeho druhu.
LVÍ KRÁL
A budu se ptát…
Co jste zač?
…předních vědců, chytráků a odborníků,
s jejichž pomocí rozklíčuji záhadu lidské civilizace.
Proč má být záhadou, jak byly postaveny pyramidy,
když to jsou očividně jen velké cihly naskládané do trojúhelníku?
Tohle není jen příběh planety, na které žijeme.
Tohle je příběh světa, ve kterém žijeme. Nebo obojího.
Jsem Philomena Cunk,
podívejte se se mnou na svět, který jsme vybudovali.
Vítejte u pořadu Cunk on Earth.
PRVNÍ DÍL: NA POČÁTKU BYLO… CO?
Miliardy let na Zemi nebyla civilizace.
Jen zvířata, rostliny a plyny, co se navzájem mísily.
Určitě to byla krása, ale taky pěkná nuda.
Dokud se neobjevil tvor, který vše změnil: člověk.
Byli nám první lidé podobní? Byli ze stejného masa jako my?
Chápete… Říkalo se tomu nějak? Jako hovězí nebo vepřové?
Asi se dá říct, že byli ze stejného materiálu.
Našli jsme samozřejmě jen kosti. A jsou na chlup stejné jako naše.
Můžeme předpokládat, že kosti byly obalené masem jako ty naše,
ale neuvědomuji si, že by se tomu masu nějak říkalo.
- Takže to bylo prostě maso? - Jen maso, asi ano.
Označení pro lidské maso by se asi těžko vymýšlelo.
Humaní?
Domníváme se, že pračlověk byl hloupý, protože měl srostlé obočí a neartikuloval.
Ve skutečnosti to ale byli průkopníci a vynálezci.
Jako první používali nástroje,
což už většina současných mužů zapomněla,
a proto musejí volat na pomoc opravdové muže.
Jak první člověk vyráběl nástroje, když lezl po čtyřech?
Nedomníváme se, že na všech čtyřech vydrželi dlouho.
Jsme si jistí, že člověk chodí vzpřímeně nejméně dva miliony let.
Vyráběli tedy nástroje předními nebo zadními končetinami?
Nemyslím si, že by lidé zvládali něco vyrábět nohama.
Takže nástroje vyráběli předními.
Takže v terminologii nohou by to byly ty horní.
Ano, nástroje rozhodně vyráběli „horníma nohama“
neboli rukama, jak jim dnes říkáme.
Objevili oheň,
který jim umožnil vidět v noci a zahřát se,
čímž si tragicky prodloužili už tak mrzké životy.
Museli si ale najít nějakou zábavu na dlouhé, nudné večery.
A tou zábavou bylo umění.
Vcházím do jeskyně, ale ne omylem nebo proto že bych byla vlk,
ale protože po mně producenti chtěli,
abych se podívala na jeskynní malby.
Jeskynní malby jako tyhle
patří k prvním příkladům civilizace na zemi.
Nebojte, zlepší se to.
První jeskynní umělci začali malovat cokoli, co měli zrovna po ruce,
třeba ruce.
Pak se pustili do příběhů.
Zpočátku to byly plytké historky o stojících kravách,
ale brzy se vrhli na výjevy soubojů, jako je tahle.
Lidé proti kravám ve 2D.
Pro jeskynní lidi to bylo stejné vzrůšo jako pro nás Rychle a zběsile 7.
Dočkaly se někdy malby filmového zpracování?
Stejně by asi nikdo nezískal práva.
Filmová tvorba samozřejmě začala mnohem později.
Takže nikdo nenapsal na žádnou zeď: „Bože, to je ale úžasný příběh.
Musíme sehnat Stevena Spielberga, aby to natočil.“
Těžko by se vymýšlel příběh na hodinu a půl
jen na základě jednoho obrazu na zdi.
Někdo věří, že násilné výjevy vznikaly z náboženských důvodů,
aby přinesly štěstí v nadcházejících bitvách.
Nevíme, proč lidstvo válčilo s kravami,
a bohužel se to ani nedozvíme.
Nejspíš se ani nedozvíme jméno umělce nebo těch krav,
protože autor je nejspíš určitě po smrti.
Každodenní lov byl pruda,
dokud někoho nenapadlo, že se dají sníst i rostliny,
které se snadněji chytají, protože nemají nožičky.
Prostá lenost dala za vznik zemědělství.
Znamenalo obrovský skok vpřed, ale také nebezpečí,
protože jste mohli stoupnout na povalující se zemědělský nástroj.
Raní zemědělci pěstovali pšenici a naučili se péct chleba.
Pěstovali také ječmen, hrách a čočku,
takže si mohli udělat fajn vegeburger a dát si ho do chleba.
Naštěstí ale nemuseli,
protože také vynalezli tohle - ohradu,
nejmodernější výdobytek ze dřeva pro zvířata.
Lidé si rychle zotročili ovce, slepice, kozy
a svou nemesis krávy.
Farmy dost připomínaly zoo, samozřejmě tedy v zoo
si nemůžete vybrat zvíře, zabít ho a sníst.
Pokud se tedy zoo nedostane do finančních potíží
a majitel neztratí poslední naději.
Lidé si ze zvířat, která nemohli jíst či osedlat,
udělali mazlíčky, pokud byla dost ňuňu.
Lidé domestikovali psy, aby jim dělali společnost.
A taky kočky, ať už k čemukoli.
Tehdy poprvé v dějinách začal pohodlný život.
Lidé žili v opravdových domech, které daly vzniknout městům.
Ani nevěřím, že procházím ruinami vůbec prvního města,
protože jím neprocházím. To leží daleko v Iráku a tam je to fakt nebezpečné.
Jeho ruiny ale vypadají skoro identicky,
takže byste to ani nepoznali, kdybych se neprokecla.
Dnes tu zbyla jen neutěšená hromada cihel a prachu,
ale když necháte moderní počítač namodelovat původní podobu,
z výsledku se vám zatají dech.
Zrodila se civilizace.
Kdo civilizaci vynalezl?
Nikdo ji nevymyslel
ani nevznikla lusknutím prstu.
O vzniku civilizace hovoříme v souvislosti s nástupem zemědělství,
počátkem budování měst a vytvářením zákonů.
V různých koutech světa k tomu docházelo postupně,
to vše se neudálo přes noc.
Není to celé zásluha jedince, který chtěl zůstat v anonymitě.
Ne.
S tím bychom se nemohli ztotožnit.
Neměli bychom…
Kdyby ji vymyslel jistý anonym,
bylo by to krajně podezřelé, ne?
Civilizaci vymyslel v Mezopotámii
neznámý člověk či lidé.
Ať už to byl kdokoli, předběhl svou dobu.
Měli obyvatelé Mezopotámie něco, co máme my dnes?
- Ano. - Co třeba?
Zbraně, šperky, chrámy, zvířata.
Jasně. Já spíš měla na mysli něco jako nohy a obočí.
- Ano. - Měli.
Měli orgány, otvory, součinné věcičky,
něco venku a něco uvnitř.
Takže měli stejný počet otvorů a všeho.
Mohu vás ujistit, že věda nenašla důkazy o opaku.
Jednu z jejich nejhustších vychytávek používáme dodnes:
kolo.
Kola se vám možná zdají komplikovaná,
ale jsou to jednoduché stroje.
Tahle kruhová věcička se otáčí kolem vyčuhujícího cosi uprostřed,
a když pak povrch kola zde tlačí na zem,
tlak odvaluje celou planetu dozadu a pryč od vás
což ve vás vyvolává dojem, že se pohybujete vpřed,
což je neuvěřitelné, ale skutečně se to děje.
Kolo lidem umožnilo cestovat, obchodovat,
ale nejprve si museli spočítat, kolik věcí mají.
A to vedlo k neblahému vzniku matiky.
Promluvme si o matematice a číslech. Měla v dávných časech čísla nižší,
stejnou, jen vyšší hodnotu?
Čísla měla ve starověku i nyní stejnou hodnotu.
Vždy byla potřeba počítat věci.
Měli stejná čísla či číslice jako my?
Víte, od 1 do 700, přičemž 700 je největší číslo?
Nejvyšší číslo nikdy nebylo 700. Můžete počítat, do kolika chcete.
Ne. Viděla jsem video na YouTube. Po 700 se čísla opakují.
Číslice se pak jinak jmenují, takže máte pocit, že hodnota roste.
Chcete link?
Se vzrůstajícími počty nepřevyšujícími 700
lidé potřebovali pomoct s počítáním.
Tehdy se objevilo tohle. Říká se tomu počítadlo.
Díky počítadlu si naši předci mohli spočítat majetek.
Pak už byl jen krůček k vynálezu peněz ve formě hotovosti.
Lidé ve starověku vynalezli měnu, aby si usnadnili život,
ale jako vedlejší produkt vznikl kapitalismus,
který nás všechny zabije.
Pardon, to není otázka, to jsem se dočetla na Twitteru.
Čísla už lidstvo ovládlo
a vrhlo se na něco ještě nudnějšího, vymyslelo písmo.
Bylo písmo zásadním posunem,
nebo spíš rychlokvaškou jako rap metal?
Když bylo písmo vymyšleno, když se na světě vzalo,
nedalo se zastavit.
Takže bylo zásadnější než rap metal?
- Mnohem. - A v porovnání s acid jazzem?
Písmo mi pořád připadá významnější.
Chtěla jsem vědět, co říkáte na acid jazz. Co to je?
To je replika. Není to pravé.
Tak v Mezopotámii vypadaly hliněné destičky s klínovým písmem.
První písmo vůbec se zapisovalo na hliněné destičky.
Obal knihy tedy nic moc.
Ani se nedá pořádně otevřít.
Soudíte knihu podle obalu?
- Jo. - Poněkud smutné a pomýlené.
Kdyby to někdo vyřvával, byla by to první audiokniha?
Ne.
Písmo změnilo svět. Nápady najednou nemusely mizet,
protože zemřel člověk, který je nosil v hlavě.
Místo toho jste myšlenky mohli převést do psané formy
a kdokoli si je pak mohl uploadovat do mozku
bezdrátovým přenosem prostřednictvím očí.
Je neuvěřitelné, že i když vzniklo před tisíci lety,
písmo se zachovalo dodnes pod videy, na která koukáme online.
Tady máte další typ jazyka, který používáme dodnes:
emodži.
Starověcí Egypťané, kteří je vymysleli, jim říkali hieroglyfy.
Pomocí hieroglyfů vyprávěli celé příběhy.
Takový ucelenější komiks od Marvelu.
Příběhy nesloužily k pobavení živých,
ale tyhle egyptské komiksy se malovaly na stěny hrobek,
aby se mrtví nenudili.
Hrobky leží pod nejrozpoznatelnějšími
a taky nejšpičatějšími stavbami v dějinách.
Řeč je o pyramidách.
Při pohledu na pyramidy se neubráníte myšlence,
že jsou to v podstatě velké trojúhelníky se čtvercovým zadkem.
Nejspíš se ten tvar nějak jmenuje, ale kdo to má vědět.
Je to jedna z mnoha odvěkých záhad pyramid.
Proč zrovna tenhle tvar? Aby nahoře nespali bezdomovci?
Ve starověkém Egyptě asi nebylo moc bezdomovců.
- Ne? - Ne, lidé se o sebe starali.
- Pomáhali si. - Jo.
Asi se to hodí i kvůli dešti, prostě steče.
Jak Egypťané pyramidy postavili?
Stavěli je seshora dolů nebo zespoda nahoru?
Museli začít dole a postupovat nahoru,
stavět seshora dolů dost dobře nejde.
Egypťané věřili, že v životě musíte hlavně zemřít.
A čím jste byli významnější, tím složitější musela vaše smrt být.
Egyptští králové se nazývali faraoni
a po smrti se proslavili jako mumie ve Scooby-Doo.
Starověké Egypťany mrtví hodně brali, co?
Teď už ale všichni zemřeli. Myslíte, že změnili názor?
Starověké Egypťany nefascinovala smrt,
ale život. Chtěli žít
a chtěli se ujistit, že po smrti znovu ožijí.
A proto praktikovali mumifikaci.
Jak tedy z lidí dělali mumie? Popište mi to.
Tělo se položilo na stůl.
Pak se omylo a odstranil se mozek.
A pak vedli řez středem těla
a vyndali vše, co by podle nich mohlo shnít.
Tělo zasypali solí, nechali ho vyschnout
a pak ho omotali obvazy a vznikla mumie.
Takže procedura, co podstupuje Gwyneth Paltrow každý týden.
Jela někdy mumie na kole?
Nevím o tom. Starověcí Egypťané neměli kola.
- Aha. - Neměli ani silnice.
Takže nemohli mít kola, protože na nich neuměli jezdit.
Co to plácám? Nic chytřejšího mě nenapadlo.
Zatímco egyptští faraoni po sobě zanechali chrámy a hrobky,
v zámoří vznikala ještě úžasnější říše.
Řecko, neplést s Hřenskem,
bylo kolébkou civilizace.
Antičtí Řekové objevili spousty věcí, které máme i dnes,
třeba léky, olivy,
a spousty věcí, co vymřely, jako demokracie a sloupy.
Kromě těchto působivých rozvalin staří Řekové rozvíjeli také kulturu
v podobě jogurtu a divadla ve všech jeho nudných podobách.
Řekové si libovali v tragédiích.
V tragédiích se dějí smutné věci, lidé třeba umírají nebo se vraždí.
Ale antické tragédie se odehrály už dávno.
Jsou ty věci, co se v nich staly, pořád smutné?
Jsou, protože vyprávějí lidské příběhy,
se kterými se někdy ztotožníme.
Je to dávná minulost. Co je mi po ní?
Opakuji, že tragédie často zobrazuje životní situace.
Dodnes, když omylem zjistíte,
že jste zabili otce a vzali si matku, budete z toho v háji,
stejně jako byl Oidipus.
Asi jsem bezcitná, ale lidi v antickém Řecku mě nezajímají.
To je škoda.
- A vás? - Docela hodně. Je to moje práce.
Kámoš Paul napsal příběh o chlápkovi, co do sebe nacpal bramboru
při zvrácené sexuální praktice.
Zveršoval to jako limerik. Nikdo nezemřel, ale znělo to hrozivě.
Je to tragédie,
nebo by ta brambora musela zapustit kořeny a zabít ho?
Zní to jako nešťastná nehoda.
Pochybuji, že je v tom příběhu věčná platnost, aby z něj byla tragédie.
Paul tvrdil, že se to opravdu stalo.
Poslední dobou se mu to sype. Fakt potřebuje volno.
Řekové vymysleli i divadlo pro blbečky známé jako sport.
Na olympiádu nezvali jiné země,
aby Řecko vyhrálo.
První olympionici soutěžili nazí,
částečně proto, že atletický vzhled považovali za ctnost,
hlavně však neexistovala lycra.
Slyšela jsem, že první olympionici soutěžili nazí.
Skutečně neměli oblečení.
A v některých textech se píše, že to byla celkem erotická podívaná.
Při zápasech, při tom všem kroucení,
jim bylo vidět až do zadku a tak.
Nedalo se to pro diváky nějak cenzurovat?
Drobné náplasti nebo tak něco
nebo říct lidem, ať se nedívají, když se někdo ohne?
To by nejspíš neprošlo.
Ale viděli jim až do krku!
Někdy možná skutečně ano.
Zeus to schvaloval?
Ale asi nejslavnější formou zápasu, co Řekové vymysleli,
byl duševní zápas.
Filozofie je vlastně přemýšlení o přemýšlení,
což zní jako ztráta času, protože to tak je,
ačkoli filozofové by namítli, že promarněný čas
vlastně nikdy neexistoval.
V tu chvíli se nimi nejspíš přestanete bavit a dáte si sušenku.
Tohle jsou řečtí antičtí filozofové.
Ne ti skuteční, z nich zbyly jen kosti a prach.
S trochou štěstí možná i zuby.
Tohle jsou jen chytré portréty z kamene.
Řečtí filozofové přišli s novými a odvážnými teoriemi o životě na Zemi.
Proto stále známe jejich jména,
i když už celé věky nic nepublikovali.
Sokrates, Pythagoras,
tenhle a tenhle.
A tohle je Platón.
Jak vidíte, i celá staletí po smrti je pořád zahloubaný
a vymýšlí chytré teorie.
Kdybychom tak mohli dát k jeho mozku mikrofon a slyšet ho.
Ale to nejde. A i kdyby, mluvil by řecky
a v našem týmu nikdo řecky neumí.
Platón předal moudrost žákovi,
který platí za jednoho z nejvlivnějších myslitelů všech dob.
Byl jím Aristoteles.
Aristoteles řekl dost chytrých věcí, co?
Můj oblíbený citát je: „Tanči, jako by se nikdo nedíval.“
Měl úplnou pravdu a dá se to použít kdykoli.
Občas jsem na štíru se sebevědomím
a vím, že působím celkem sebejistě,
ale když někdy mluvím s odborníky,
bojím se, že budu působit poněkud pitomě.
A citát, že mám tančit, jako by se nikdo nedíval, mi pomáhá.
Je to jako dar.
Co k němu Aristotela podnítilo?
Nevím o tom, že by Aristoteles řekl
něco o tančení, když se nikdo nedívá.
- Podle mě to neřekl. - Řekl, ne?
Nevím, jestli to řekl ani proč, ale nejspíš to neřekl.
Možná pronesl něco podobného…
třeba něco o sebevědomí?
- Nemyslím si. - Aha.
Tak jo.
Odborníci se možná neshodnou, co doopravdy řekli,
ale panuje shoda, že řečtí průkopníci změnili náš způsob myšlení.
Přišel nějaký filozof s takovou myšlenkou, že mu praskla hlava?
O tom nevím.
Víte, že lidský mozek je plný trubek? Filozofové…
- To nevím. - Nevěděl jste to?
- Ne. - Takže mozek je plný trubek.
Filozofové mají ty svoje ideje
a snaží se je protlačit těmi trubkami.
Když máte velkou myšlenku,
měl byste ji rozbít na hodně myšlenčiček o velikosti hrášku
a rychle za sebou je vytlačovat,
nebo to můžete risknout a procpat celou tu myšlenku trubkou,
zatnout zuby a modlit se.
Tohle je nesmírně zajímavý popis
dvou hlavních filozofických směrů.
Jeden je analytičtější,
takže problémy štěpí na menší…
Hrášky.
…a druhý je syntetičtější,
takže na problémy nahlíží z větší perspektivy.
Vlastně popisujete
docela zajímavě vymezení
dvou hlavních proudů současné filozofie.
- Je to dobře? - Báječně.
Super.
Mezitím se antické Řecko roztahovalo po celém světě díky jednomu muži,
Alexandru Velikém.
Alexandr Veliký se stal králem ve 20 letech,
vedl vojenské tažení na Blízkém východě
a natáhnul říši od Řecka po Indii,
než mu bylo 30. Jaký měl účes?
Nevím.
Alexandr nebyl jedinou hvězdou s vlastní říší.
Rozlehlá území Číny sjednotil Čchin Š'-chuang-ti,
první kreslená postavička s vlastní říší.
Postavil Velkou čínskou zeď.
Říká se, že Velká čínská zeď je jediným bodem slyšitelným z vesmíru.
Jo, nemůžete ji slyšet.
A říká se, že je viditelná z vesmíru, ale to není pravda.
Z vesmíru ji neuvidíte.
Čínští astronauti se o to pokoušeli, ale neviděli ji.
Není vidět, takže je to neviditelná zeď jako silový štít.
Z vesmíru ji neuvidíte, ale odtud ji nepřehlédnete.
Není to podivné? Je to jedna z velkých záhad?
A víme, jestli má Čína střechu? Existuje Velká čínská střecha?
Ne, žádná střecha není.
Čína byla semeništěm vynalézavosti
a filozofických myšlenek,
což máme doloženo v nálezech století před tím,
než vyšla nesouvisející techno hymna z Belgie „Pump Up the Jam“.
Řekové měli impérium a Číňané měli impérium.
Ale když se řekne impérium, ihned nám naskočí
Star Wars nebo Řím.
A tohle je minulost a Řím bohužel také.
Říše se rozmohla za vlády Julia Caesara,
nejslavnějšího Caesara do vzniku salátu.
Jedním z důvodů, proč toho o Římanech dodnes hodně víme, je Wikipedie.
A Wikipedie toho o Římanech ví hodně
kvůli události v Pompejích.
Pompeje byly tak vyspělé, že měli vlastní vulkán,
což latinsky znamená naštvaný kopec.
Celá léta žili lidé se sopkou v míru,
dokud se jednoho osudného dne nepohádali a sopka nevybuchla
a nepohřbila Pompeje pod pořádnou vrstvou popela.
Běžný život se zastavil,
jako by někdo zázračně zastavil ručičky času
a všechno zasypal prachem.
Byla to tragédie, ale má i světlou stránku.
Archeologové získali celou studnici poznání o životě Římanů.
Díky sopce víme, že měli Římané šedou kůži, byli plešatí
a váleli se ve svých příšerně zaprášených domech.
Dochovaly se nám i doklady sofistikovaného života Římanů
s takovými vymoženostmi, jako je zabudovaný vodovod a cunnilingus.
Římská říše předstihla dobu.
Má se za to, že Římané byli vynálezci,
ale většinou jen vylepšovali to, co před nimi někdo vymyslel.
Řeknu pár věcí a vy mi řeknete, jestli je Římané vymysleli,
nebo jen zdokonalili. Vymysleli, nebo zdokonalili.
Tak schválně.
- Podlahové topení. - Vymysleli.
- Kalendář. - Zdokonalili.
Chyba. Další taky zvořete.
Silnice.
Silnice vymysleli Peršané a mnoho lidí o nich vědělo.
Stejně jste to zkazil, tu další nezodpovíte.
- Beton. - Vymysleli.
- Abeceda. - Rozhodně ji nevymysleli.
A nejspíš ji ani nezdokonalili.
- Musíte si vybrat. - Ano?
- Nezdokonalili… - Bingo! Anální bělení.
- Prosím? - Anální bělení.
Anální bělení…
- Netuším. - Tipněte si.
- Nevím, co to je. - Bělili si prdel.
- Aha. - Zesvětlovali si ji.
S tím si nevím rady. Další.
Vymysleli, nebo zdokonalili.
- Bělení? - Jo. Bělení čokodírky.
Fajn. Tak třeba vymysleli, ale…
Jen před několika tisíciletími
lidé žili v jeskyni jako zvířata.
Nyní po řadě technologických a kulturních průlomů
jsme žili ve městech jako lidi.
Když se předkové rozhlédli po starověkém Římě, mohli si připadat
skoro stejně samolibí jako James Corden.
Římská říše ale netušila, že se na ni řítí největší výzva.
Muž míru, všemohoucí Ježíš Kristus alias syn Boží.
Příště se podíváme na zoubek náboženství a jeho rozšíření.
Připomíná meme, ale s sebou přineslo životní styl a módu.
A podíváme se na nejzásadnější knihy v dějinách:
na Bibli a Korán.
A konečně zodpovíme otázku, která z nich je nejlepší.
Preklad titulkov: Barbora Šůchová