Ez itt a mi bolygónk. A Föld.
Szó szerint ezen a bolygón állok.
És hacsak épp nem egy repülőn ülnek, vagy egy épületről zuhannak le,
akkor nagy valószínűséggel önök is.
Ez a hihetetlen története annak, hogyan alakította át az ember a világot
az ilyen értelmetlen természeti dolgokból
ilyen modern dolgokká.
És mindehhez semmi mást nem használt, mindössze a kezét,
és a fantáziáját, és eszközöket is, és áramot, és az internetet.
Utazásom során a világ minden szegletét bejárom,
már amennyire a pénz és a járvány okozta korlátozások lehetővé teszik.
Közelről szemügyre veszem fajunk leglenyűgözőbb vívmányait.
AZ OROSZLÁNKIRÁLY
És kérdéseket teszek fel…
Ki maga?
…neves tudósoknak, okosoknak és szakértőknek,
akik segítenek megfejteni az emberi civilizáció rejtélyét.
Miért mondják, hogy a piramisok építését rejtély övezi,
amikor nyilvánvalóan csak nagy téglák egy háromszögben?
Ez nem pusztán a bolygó története, ahol élünk.
Ez a világ története, amelyben élünk. Vagy mindkettő.
Tartsanak tehát velem, Philomena Cunkkal,
és nézzük meg a világot, amelyet együtt hoztunk létre!
Ez a Philomena Cunk szerint a világ!
PHILOMENA CUNK SZERINT A VILÁG
ELSŐ RÉSZ: KEZDETEKBEN
A Földön évmilliárdokig nem volt civilizáció.
Csak állatok, növények és gázok keveredtek egymással, és próbáltak boldogulni.
Biztosan gyönyörű volt, ugyanakkor unalmas is.
Mígnem jött egy teremtmény, ami mindezt megváltoztatta: az ember.
A korai ember hasonlított hozzánk? Ugyanolyan húsból volt, mint mi?
Tudja… Volt a részeiknek külön nevük, mint a hátszín vagy a dagadó?
Amennyire tudjuk, ugyanabból voltak, mint mi.
Persze, csak csontokat találtunk. És a csontjaik ugyanolyanok, mint a miénk.
Csak feltételezhetjük, hogy a csontokat ugyanolyan hús vette körül, mint a miénk.
De én nem tudok semmiféle külön névről.
- Szóval csak simán hús volt? - Csak hús, igen.
Nehéz lenne külön nevet találni az ember húsának részeire, nem igaz?
Vádli?
A korai embereket vastag szemöldökük és primitív szavaik miatt butának hisszük.
De valójában úttörő feltalálók voltak.
Ők használtak elsőként szerszámokat,
amit a legtöbb férfi mára már elfelejtett,
ezért kell valakit megkérniük, egy igazi férfit.
Hogyan készített a korai ember szerszámokat, ha négykézláb járt?
Nos, nem gondoljuk, hogy túl sokáig négykézláb jártak volna.
Szerintünk legalább két millió éve felegyenesedtek.
És a mellső vagy a hátsó lábaikkal készítették a szerszámokat?
Szerintem lábbal sosem tudtunk igazán dolgokat készíteni.
Szóval igen, a mellső lábaikkal csináltak eszközöket.
Tehát ha a lábakat nézzük, ez a felső lábukat jelenti.
Igen, azt hiszem, ez valóban a „felső lábakat” jelenti,
vagy karokat és kezeket, ahogyan ma nevezzük.
Az egyik találmányuk a tűz volt,
így már éjjel is láttak, és melegen is tartotta őket,
ami tragikusan meghosszabbította az amúgy is unalmas életüket.
De valamit ki kellett találniuk, hogy elüssék a hosszú, unalmas estéket.
És ez a valami a művészet volt.
Bemegyek egy barlangba, de nem véletlenül, vagy azért, mert farkas vagyok,
hanem mert a producerek kifejezetten kérték, hogy jöjjek ide,
és nézzem meg a barlangrajzokat.
Az ilyen barlangrajzok
a földi civilizáció egyik első példái.
Nyugalom, később jobb lesz!
A korai barlangfestő-művészek eleinte ahhoz nyúltak, ami kéznél volt,
például a kezük.
Aztán áttértek a történetekre.
Kezdetben csak unalmas történetek voltak mozdulatlan tehenekről.
Aztán jöttek az ehhez hasonló, hajmeresztően izgalmas harcjelenetek:
Emberek a tehenek ellen 2D.
Egy ősember számára ez volt a Halálos iramban 7 izgi megfelelője.
Van olyan barlangrajz, amiből készült filmváltozat?
Gondolom, a jogokat úgysem lehetett megszerezni.
A filmgyártás jóval a barlangrajzok korszaka után jött létre.
Szóval egyik falnál sem volt olyan, hogy „Úristen, ez egy lenyűgöző történet!
Azonnal hívjátok Steven Spielberget, hogy filmesítse meg!”
Elég nehéz lenne egy másfél órás filmet forgatni,
ami egy barlangrajzon alapszik.
Egyesek szerint ezek az erőszakos képek vallásos megfontolásból készültek,
hogy jó szerencsét hozzanak a közelgő csatákban.
Nem tudni, hogy az emberiség miért háborúzott a tehenekkel,
és sajnos soha nem is fogjuk megtudni.
Sőt, valószínűleg soha nem fogjuk megtudni a művész és a tehenek nevét sem,
mert bárki is festette ezt a képet, már szinte biztosan halott.
Nap mint nap állatokra vadászni nagy nyűg volt,
míg valaki elő nem állt azzal az ötlettel, hogy egyenek növényeket,
amiket sokkal könnyebb volt elkapni, mert nem tudtak elszaladni.
Ez a lustaság vezetett a földművelés feltalálásához,
egy hatalmas előrelépéshez, ami viszont sokkal veszélyesebb volt,
mert az ember könnyen átbukhatott az egyik, útjában heverő eszközön.
A korai földművesek búzát termesztettek, és megtanultak kenyeret sütni.
Árpát, borsót és lencsét is termesztettek,
így akár készíthettek volna egy elfogadható Vegán hamburgert is.
De szerencsére nem kellett.
Mert ezt is feltalálták itt, a kerítést,
egy csúcstechnológiás fából készült szerkezetet.
Az emberek hamar igába hajtották a juhokat, csirkéket, kecskéket,
és első számú ellenségeiket, a teheneket.
A farmok állatkertekhez hasonlítottak, bár az állatkertben
nem vághatunk le és ehetünk meg egy állatot, ami megtetszik.
Kivéve, persze, ha az állatkert a csőd szélén áll,
és a tulajdonos teljesen reményvesztett.
Azokból az állatokból, amiket nem tudtak megenni vagy megülni,
háziállatok lettek, ha elég szépek voltak.
A korai ember háziasította a kutyát, hogy legyen társasága.
És a macskát, akármire is való egy macska.
A történelem során az élet akkor volt először kellemesnek mondható.
Az emberek rendes házakban éltek, amelyekből hamarosan városok alakultak ki.
Hihetetlen, hogy a világ első városának romjai között sétálok,
mert nem is. Az Irakban van, mérföldekre innen, és rohadt veszélyes.
De a romok nagyjából ugyanígy néznek ki,
szóval soha nem derült volna ki, ha most nem szóltam volna el magam.
Ma ez már nem több, mint egy rakás lehangoló tégla és por.
De ha egy modern számítógép segítségével szimuláljuk a régi városképet,
az eredmény lélegzetelállító.
Útjára indult a civilizáció.
Ki találta fel a civilizációt?
A civilizációt senki sem találta fel,
és nem is hirtelen kezdődött.
Onnantól beszélünk civilizációról, hogy az ember gazdálkodni kezdett,
városokat épített és törvényeket alkotott.
Ez fokozatosan történt a világ különböző pontjain,
nem pedig hirtelen feltalálta valaki.
Szóval akkor nem egy ember volt, aki névtelen akart maradni?
Nem.
Mert ha így volt, abba nem kellene belemennünk.
Úgy érti, hogy nem kéne…
Ha egy ember tette, aki névtelen akar maradni,
akkor ebben van valami sunyiskodás, nem?
A civilizációt tehát Mezopotámiában találta fel
egy vagy több ismeretlen személy.
De bárkik is voltak ők, jóval megelőzték saját korukat.
Voltak a mezopotámiaiaknak olyan dolgaik, mint nekünk ma?
- Igen. - Például?
Fegyverek, ékszerek, templomok, állatok.
Ó, persze. Nem, én lábakra, szemöldökre meg ilyesmire gondoltam.
- Igen. - Szóval voltak.
Voltak mindenféle szerveik, nyílásaik, egymással együttműködő részek,
külső és belső részek.
Szóval ugyanannyi nyílásuk volt, meg minden.
Amennyiben a tudományos álláspont megnyugtatja, igen.
Az egyik legütősebb alkalmazásuk olyasvalami, amit még ma is használunk:
a kör.
A kerekek önöknek talán bonyolultnak tűnnek,
de a működésük valójában egyszerű.
Ez a kör alakú rész forog egy ilyen kiálló izé körül itt, középen,
és ahogy a kerék héja nekinyomódik a talajnak,
a nyomás az egész bolygót hátrafelé és elfelé görgeti,
azt a benyomást keltve, hogy haladunk előrefelé,
ami hihetetlen, de valójában így is van.
A kerék segítségével az emberek utazhattak és kereskedhettek,
de előbb meg kellett számolniuk, hogy mennyi dolguk van.
És ez a matematika tragikus feltalálásához vezetett.
Beszéljünk a matematikáról és a számokról! Az ókorban kevesebbet értek a számok,
vagy ugyanannyi volt az értékük, mint most, csak nagyobbak voltak?
A számoknak az ókorban ugyanannyi volt az értékük, mint most.
Az embereknek akkor is kellett számolniuk.
És nekik is ugyanannyi számuk volt, mint nekünk?
Tudja, egytől 700-ig, és a 700 volt a legnagyobb szám?
Sosem a 700 volt a legnagyobb szám. Bármeddig elszámolhatunk.
Nem. Láttam egy videót a YouTube-on. 700 után a számok ismétlődnek.
Csak más nevet adnak nekik, hogy azt higgyük, tovább nőnek.
Átküldjem?
Mivel a számok egészen 700-ig elmentek, de csak addig,
az embereknek szükségük volt valamire, amivel számolhattak.
Ekkor született meg ez. Ezt úgy hívják, hogy abakusz.
Az abakusz segítségével őseink meg tudták számolni, hány dolguk van.
Innen már csak egy ugrás volt a pénz feltalálása, készpénz formájában.
Az ókori emberek feltalálták a pénzt, hogy megkönnyítsék a földi életet,
de közben véletlenül feltalálták a kapitalizmust is,
ami mindenkit meg fog ölni.
Bocsánat, ez nem egy kérdés. Csak olvastam a Twitteren.
Miután meghódította a számokat,
az emberiség valami még unalmasabbra tért át, feltalálta az írást.
Az írás feltalálása jelentős fejlődés volt,
vagy inkább csak egy fellángolás, mint a rap metal?
Azt hiszem, amint kitalálták az írást, amint megjelent a világban,
megállíthatatlanná vált.
Szóval sokkal jelentősebb volt, mint a rap metal?
- Igen, sokkal. - Na és az acid jazznél?
Még mindig az írásra szavaznék.
Csak kíváncsi voltam, mit gondol az acid jazzről. Ez mi?
Ez egy minta. Nem az eredeti.
Ez egy mezopotámiai agyagtáblát ábrázol, amelyre ékírással írtak,
az első, agyagtáblákon használt írástípussal a világon.
Ami a könyveket illeti, szerintem ez egy elég unalmas borító.
Szerintem még kis sem lehet nyitni rendesen.
Maga is a borító alapján ítél meg egy könyvet?
- Igen. - Ez egy szomorú és elhibázott hozzáállás.
Ha valaki kiabálva felolvasta volna ezt, a lett volna az első hangoskönyv?
Nem.
Az írás megváltoztatta a világot. Hirtelen az ötletek nem tűntek el
csak azért, mert az, akinek a fejében megszülettek, meghalt.
Az emberek az ötleteiket írássá alakíthatták,
majd bárki feltölthette ezeket az ötleteket az agyába úgy,
hogy vezeték nélkül importálhatta őket a szemével.
Hihetetlen, de annak ellenére, hogy több ezer évvel ezelőtt találták fel,
az írás még ma is létezik, a videók alatt, amiket a neten nézünk.
És van egy másik manuális nyelv is, ami szintén fennmaradt:
az emojik.
Vagy, ahogy feltalálóik, az ókori egyiptomiak hívták: hieroglifák.
Egész történeteket meséltek el hieroglifákkal.
Ez olyan, mint egy koherensebb Marvel-képregény.
Ezeket az egyiptomi képregényeket nem a nyilvánosság elé tárták,
hogy az élők élvezhessék őket, hanem a sírok falára festették
a halottak szórakoztatására.
Ezek a sírok a történelem legfelismerhetőbb,
arról nem is szólva, hogy a legcsúcsosabb épületeiben találhatók.
A piramisokról beszélek.
Ha a piramisokat nézzük, lehetetlen nem megdöbbenni azon,
hogy ezek alapvetően nagy háromszögek egyfajta négyzet alakú hátsóval.
Valószínűleg van egy szó erre az alakra, csak senki sem tudja, mi.
Ez a piramisok számos időtlen rejtélyének egyike.
Miért van ilyen alakjuk a piramisoknak? Hogy ne aludjanak rajtuk hajléktalanok?
Az ókori Egyiptomban nem igazán voltak hajléktalanok.
- Tényleg? - Igen, az emberek odafigyeltek egymásra,
- és segítettek egymásnak. - Értem.
Akkor lehet, hogy az eső miatt, mert csak úgy lefolyik rajta.
Hogyan épültek ezek a piramisok?
A tetején kezdték, és lefelé haladtak, vagy lentről fölfelé építették?
Lentről fölfelé kellett haladniuk,
mert lehetetlen lett volna fentről lefelé építeni.
Az egyiptomiak szerint az ember legjelentősebb tette a halála.
És minél fontosabb volt egy ember, annál bonyolultabb halált vártak tőle.
Az egyiptomi királyokat fáraóknak nevezték,
és amikor meghaltak, Scooby-Doo-féle múmiákká változtatták őket.
Az ókori egyiptomiak a halottak megszállottjai voltak, ugye?
De most már ők is halottak. Maga szerint még mindig ez a véleményük?
Az egyiptomiak nem a halottak megszállottjai voltak,
valójában az élet foglalkoztatta őket. Élni akartak,
és azt akarták, hogy a halál után újra életre keljenek.
Ezért mumifikálták a halottakat.
Hogyan mumifikálták az embereket? Mesélje el a folyamatot!
A holttestet egy asztalra tették,
majd megmosták. Aztán az agy eltávolításával kezdték.
Majd középen felvágták a testet,
és mindent kivettek, ami rothadásnak indulhat.
Aztán beszórták sóval, kiszárították,
majd bepólyálták, és készen volt a múmia.
Tehát ez egyfajta fürdőkezelés, amire Gwyneth Paltrow hetente jár.
Volt már olyan, hogy egy múmia biciklizett?
Én nem tudok ilyesmiről. Az ókori Egyiptomban nem voltak biciklik.
- Értem. - És utak sem voltak.
Tehát nem lehetett biciklijük, mert nem tudtak hol biciklizni.
Nem tudom, miért kérdeztem ezt. Csak nem jutott eszembe más kérdés.
Míg az egyiptomi fáraók templomokat és sírokat hagytak örökül,
a túlparton egy még lenyűgözőbb birodalom tűnt fel.
Görögország, az ország, nem a musical,
ahol a civilizáció megszületett.
Sok mai dolgunk ered az ókori görögöktől,
például az orvoslás és az olíva,
és sok olyan dolgot is feltaláltak, ami ma már nincs, például a demokráciát.
A lenyűgöző romok mellett az ókori görögök nagyban hozzájárultak a kultúrához is,
például a joghurttal és a színház különböző unalmas formáival.
A görögök szerették a tragédiákat.
Egy tragédiában szomorú dolgok történnek, például halál és öngyilkosságok.
De az ógörög tragédiák évszázadokkal ezelőtt történtek.
Ezek a történetek még mindig szomorúak?
Még mindig szomorúak, mert a tragédiák olyan emberekről szólnak,
akikkel bizonyos esetekben azonosulni tudunk.
De ez olyan régen történt. Miért érdekelne?
Nos, ahogy már mondtam, a tragédiák gyakran emberi helyzetekről szólnak.
Ha ma véletlenül megtudná,
hogy megölte az apját, és feleségül vette az anyját, eléggé feldúlt lenne,
ahogy Oidipusz is az volt.
Talán érzéketlen vagyok, de tökre nem érdekelnek az ókori görögök.
Az nagy kár.
- Magát igen? - Engem nagyon is. Ez a munkám.
Paul haverom írt egy sztorit egy férfiról, aki feldugott magának egy krumplit
egy meggondolatlan szexjáték során.
Ezt egy limerick formájában írta. Senki se halt meg, de borzalmasan hangzik.
Ez tragédia,
vagy a krumplinak gyökeret kéne eresztenie és megölnie ahhoz, hogy tragédia legyen?
Ez nagyon sajnálatos esetnek hangzik.
De talán ez nem elég időtlen ahhoz, hogy tragédia legyen.
Paul azt is mondta, hogy ez igaz történet.
Őszintén szólva, mostanában nincs túl jó passzban. Ráférne a pihenés.
A görögök a butáknak is létrehoztak egyfajta színházat, más néven a sportot.
Az első olimpiákra egy országot sem hívtak meg,
hogy biztosan Görögország győzzön.
Ezeken a korai olimpiákon a versenyzők teljesen meztelenül vettek részt,
részben azért, mert a sportos testalkat erénynek számított.
De főleg azért, mert Lycrát nem lehetett kapni.
Azt hallottam, hogy a korai olimpiákon a sportolók meztelenül versenyeztek.
Valóban meztelenül versenyeztek.
És vannak feljegyzések arról, hogy ez olykor elég erotikus látvány volt.
A birkózásnál a sok tekergőzés során
egyenesen bele lehetett látni az ánuszukba.
Nem tudták volna cenzúrázni a nézők számára?
Intimtapaszokkal, vagy valamivel,
vagy megkérhették volna a nézőket, hogy csukják be a szemüket.
Ez valószínűleg nem működött volna.
De egyenesen bele lehetett látni az ánuszukba.
Időnként valószínűleg előfordult.
Zeusz tényleg nem ellenezte ezt?
De a birkózás talán leghíresebb formája, amelyet a görögök találtak fel,
a mentális birkózás volt.
A filozófia alapvetően gondolkodás a gondolkodásról,
ami időpocsékolásnak hangzik, mert az is,
bár egy filozófus azzal érvelne, hogy ez az idő
eleve nem is létezett,
és valószínűleg itt adnánk fel, és bontanánk ki egy csomag kekszet.
Ezek itt az ógörög filozófusok.
Nem a valódiak, ők már csak egy kupac hamu és csont.
Talán néhány fog, ha mázlink van.
Ezek csak ügyes másolatok kőből.
A görög filozófusok merész új elméletekkel álltak elő a földi életről.
Ezért ismerjük még ma is a nevüket,
pedig már évszázadok óta nem nyújtottak semmi újat.
Szókratész, Püthagorasz,
ez itt, ő.
Ez pedig Platón.
Mint láthatjuk, még most, évszázadokkal a halála után is elmélyülten gondolkodik,
és okos elméleteket gyárt a fejében.
Bárcsak mikrofont tarthatnánk az agyához, hogy a saját fülünkkel halljuk!
De nem tudunk. És még ha tudnánk is, görögül lenne,
és a stábban senki sem beszél görögül.
Platón az egyik tanítványának adta át bölcsességét,
aki minden idők egyik legbefolyásosabb gondolkodója lett:
ő Arisztotelész.
Arisztotelész sok okos dolgot mondott, nem igaz?
Az én kedvencem: „Táncolj úgy, mintha senki sem látna!”
Ez annyira igaz, és bármire alkalmazható.
Például, időnként az önbizalmam eléggé ingatag,
és tudom, hogy elég magabiztosnak látszom,
de néha, amikor szakértőkkel beszélek,
aggódom, hogy, tudja, egy kicsit hülyének tűnök.
És amikor eszembe jut, hogy táncoljak úgy, mintha senki sem látna, az segít, érti?
Ez olyan, akár egy ajándék.
Honnan jött ez a gondolat Arisztotelésznek?
Én nem tudok róla, hogy Arisztotelész mondta volna,
hogy táncolj úgy, mintha senki sem látna.
- Nem hiszem, hogy ő mondta. - De, ő mondta, nem?
Ha igen, nem tudom, és nem tudom, miért mondta. De nem hiszem, hogy ő volt.
Mondott esetleg valami hasonlót…
valamit az ember önbizalmáról…
- Nem hiszem. - Értem.
Oké.
A szakértők talán nem értenek egyet abban, hogy mit mondhattak,
de kétségtelen, hogy ezek a görög úttörők megváltoztatták a gondolkodásunkat.
Gondolt valaha egy filozófus olyan nagyot, hogy széthasadt a feje?
Én nem tudok ilyenről.
Tudja, hogy az emberi agy tele van csövekkel? A filozófusok…
- Nem. - Nem tudta?
- Nem. - Nos, az agy tele van csövekkel.
Tudja, a filozófusoknak vannak ezek a gondolataik,
amiket megpróbálnak átnyomni ezeken a csöveken.
Ha az embernek van egy nagy ötlete,
jobb, ha sok apró, borsó nagyságú gondolatra bontja,
és gyors egymásutánban nyomja át őket,
vagy az a jobb, ha erőt vesz magán, és egy hatalmas rögben préseli át,
fogcsikorgatva és teljes erőből?
Nos, nagyon érdekesen írta le
a filozófia két nagy irányzatát.
Az egyik az analitikusabb stílus,
amely a problémák apró részekre történő felbontása…
Borsókra.
…a másik pedig a szintetikusabb megközelítés,
amely tágabb perspektívából közelíti meg a problémát.
Tehát az ön jellemzése tulajdonképpen
egy meglehetősen érdekes elhatárolása
a jelenlegi filozófia két fő irányzatának.
- És az jó? - Kiváló.
Szuper.
Eközben az ókori Görögországot ez a férfi terjesztette szerte a bolygón,
Nagy Sándor.
Nagy Sándor 20 évesen lett király,
hadjáratot vezetett a Közel-Keleten,
és birodalma már Görögországtól Indiáig terjedt,
mire betöltötte a 30. életévét. Milyen volt a haja?
Nem tudom.
És nem Sándor volt az egyetlen Megasztár, akinek saját birodalma volt.
Csin Si Huang egyesítette Kína hatalmas területeit,
ő az első rajzfilmfigura, aki saját birodalmat alapított,
és felépítette a Kínai-Nagy-falat.
Azt mondják, hogy a Kínai-Nagy-fal az egyetlen, az űrből hallható iránypont.
Igen, nem lehet hallani.
És azt mondják, hogy az űrből is látható, de ez nem igaz.
Tehát nem lehet látni az űrből.
Kínai űrhajósok megpróbálták megkeresni a Nagy-falat, de nem látták.
Nem látták. Tehát ez egy láthatatlan fal, mint egy erőtér.
Csak az űrből nem lehet látni. A földről egyértelműen látható.
Ez nagyon furcsa, nem igaz? Ez az egyik nagy rejtély?
És Kínának teteje is van? Van Kínai-Nagy-tető is?
Nem, nagy tető nincsen.
A kínai birodalom az intenzív kreativitás és filozófiai gondolkodás
forrása volt,
amelyet történelmi dokumentumok örökítettek meg évszázadokkal
a „Pump Up The Jam” című Kínától független belga techno-himnusz megjelenése előtt.
A görögöknek volt birodalmuk, és a kínaiaknak is volt.
De a birodalom szóról legtöbbünknek a nagy birodalom jut eszébe,
a Csillagok háborúja vagy Róma.
És ez történelem, tehát attól tartok, Róma.
És a birodalom a legfelsőkig emelkedik Julius Caesar vezetése alatt,
aki a leghírhedtebb római egészen Polanskiig.
Az egyik oka, hogy még ma is sokat tudunk a rómaiakról, a Wikipédia.
És a Wikipédia azért tud sokat a rómaiakról,
ami Pompejiben történt.
Pompeji olyan fejlett volt, hogy saját vulkánnal rendelkezett,
ami latinul Dühös Dombot jelent.
Az emberek és a vulkán évekig harmóniában éltek,
míg egy végzetes napon össze nem vesztek, és a vulkán ki nem tört,
vastag hamuréteg alá temetve Pompejit.
A mindennapi élet megállt a maga útján,
mintha valaki varázslatos módon megállította volna az idő kerekét,
majd mindent összeporolt volna.
Ez akkoriban halálos volt, de nézzük a jó oldalát,
a régészek egy kincsesbányára leltek a rómaiak életmódját illetően!
A vulkánnak hála tudjuk, hogy a rómaiaknak szürke bőrük volt, kopaszok voltak,
és az idejüket azzal töltötték, hogy igencsak poros házaikban heverésztek.
De az is megmaradt, hogy milyen volt a szofisztikált római lét,
olyan kényelmi dolgokkal, mint a folyóvíz és az orális szex.
A Római Birodalom évekkel megelőzte korát.
A rómaiak állítólag rengeteg dolgot találtak fel,
de gyakran csak tökéletesítették azokat, amiket mások már megcsináltak.
Mondok dolgokat, és maga megmondja, hogy a rómaiak feltalálták,
vagy csak tökéletesítették őket! Feltalálták vagy tökéletesítették.
Tegyen próbára!
- Padlófűtés. - Feltalálták.
- A naptár. - Tökéletesítették.
Tökfej. Ez azt jelenti, hogy a következőre nem tud válaszolni.
Utak.
Nos, az utakat a perzsák találták fel, és rengeteg ember ismerte az utakat.
Tökfej volt, erre nem tud válaszolni.
- Beton. - Feltalálták.
- Az ábécé. - Azt biztosan nem ők találták fel,
és valószínűleg nem is igazán tökéletesítették.
- Választania kell. - Tényleg?
- Hát, a tökéletesítés téves… - Kong! Anális szőkítés.
- Micsoda? - Anális szőkítés.
Anális szőkítés…
- Fogalmam sincs. - Gyerünk, próbálja meg!
- Azt sem tudom, mi az. - A fenék kiszőkítése.
- Igen? - Hogy világosabb legyen.
Én ilyenről nem hallottam. De fogalmam sincs. Passz.
Melyik? Nem passzolhat.
- Szőkítés? - Igen. Az ánusz szőkítése.
Jó, akkor azt mondom, hogy feltalálták, de…
Csupán néhány százezer évvel ezelőtt
az emberek barlangokban éltek, mint az állatok.
Most, egy sor technológiai és kulturális áttörést követően,
városokban élünk, mint az emberek.
Körülnézve az ókori Rómában megérthetjük, hogy őseink
majdnem olyan önelégültek voltak, mint James Corden.
De a Római Birodalom nem is sejthette,
hogy a legnagyobb kihívással kell szembenéznie:
a Mindenható Jézus Krisztussal, a béke emberével, becenevén: Isten fiával.
A következő részben a vallással, és annak terjedésével foglalkozunk.
Mint a mémek, de egy egész életmóddal és ruhakollekcióval kiegészítve.
És megnézzük a történelem két nagyon fontos könyvét:
a Bibliát és a Koránt,
és végre megválaszoljuk a nagy kérdést: melyik a jobb?
A feliratot fordította: Borsody Anna