SERIÁL NETFLIX
Podle mého názoru v době ledové existovalo cosi,
co bychom označili za vyspělou civilizaci.
Neříkám, že doletěli na Měsíc.
Ale tvrdím, že byli daleko pokročilejší,
co se vědeckých znalostí týče.
Věděli o Zemi a o vesmíru víc,
než nás učí ve škole.
Také byli schopni ohromujících technických počinů,
jak dokazuje místo v turecké Kappadokii, kam mám namířeno.
Hluboko v podzemí se ukrývá starobylý bunkr pro přežití…
postavený nikoli pro hrstku, ale pro tisíce lidí.
Tradiční historici se o jeho účelu dlouho přou,
ale podle mě by mohl vysvětlovat,
jak se z dávné civilizace, již hledám, stala civilizace ztracená.
Toto je příběh Derinkuyu.
OSUDOVÁ ZIMA
Přijel jsem do turecké oblasti Kappadokie.
Téměř 400 kilometrů na severozápad od záhadného Göbekli Tepe…
GÖBEKLI TEPE TURECKO
…které bylo záměrně zasypáno,
aby upomínalo na velké katastrofy konce doby ledové.
Před miliony let byla krajina tohoto regionu proměněna
řadou sopečných erupcí, zanechávajících po sobě vrstvu za vrstvou popela,
který byl po tisíce let stlačován, až vznikla měkká hornina zvaná tuf.
Hornina snadno tvarovatelná vlivy počasí
vytvořila cosi, čemu místní říkají „pohádkové komíny“.
Umožnila však také vystavět v podzemí
jeden z nejpozoruhodnějších gigantických projektů,
do jakého se kdy lidstvo pustilo.
Pár kilometrů od místa, kde stojím,
bylo odkryto záhadné tajné město, vybudované před tisíci let.
Jedná se o dílo dosud neidentifikované civilizace,
jehož vytvoření bylo jasně motivováno strachem.
Zásadní otázka proto zní: strachem z čeho?
Nejbližší město Derinkuyu se zdá být bezvýznamné.
Ale v roce 1963 se stavební investoři renovující dům prokopali skrz podlahu
a objevili hluboký tunel, vedoucí do zapomenutého světa.
Když se procházíte prašnými ulicemi tohoto městečka, je těžké uvěřit,
že přímo pod mýma nohama je do skalního podloží vysekaný
obrovský starobylý a záhadný podzemní komplex.
Trpíte-li klaustrofobií, berte to jako varování.
Jdeme totiž pod zem.
Toto je podzemní město Derinkuyu.
Řada skalních tunelů a komor,
sahajících do hloubky až 85 metrů pod povrch,
vytváří osmnáct pater místností a chodeb.
Celý komplex byl do skály vysekán ručně sekyrami.
Spletité bludiště
se místy rozšiřuje do větších otevřených prostor.
Zevnitř je prakticky nemožné udělat si o velikosti tohoto místa obrázek.
Ale většina tohoto podzemního města je zmapovaná
a odstraníme-li skálu mezi prostory,
získáme průřez města,
které je naprosto ohromující.
Jedná se o obří formikárium, plné podzemních jeskyň a tunelů,
o rozloze čtyři kilometry čtvereční.
Pro dobré odvětrávání je Derinkuyu vybaveno 15 000 průduchy,
propojujícími vyšší patra s povrchem,
a více než 50 vertikálními šachtami,
z nichž některé vedou až 85 metrů pod zem k vodní nádrži,
která dala celému komplexu jméno.
Derinkuyu totiž znamená „hluboká studna“.
Derinkuyu, úžasné svou důmyslností a komplexností,
mohlo podle výpočtů poskytnout úkryt až 20 000 lidí.
Otázkou však je,
kterým lidem? Kdy a proč?
To je obtížné přesně zjistit,
protože Derinkuyu je jako místo činu, po kterém se po generace šlape.
TURECKO SÝRIE
Touto oblastí Turecka přešlo mnoho kultur.
KAPPADOKIE
Kappadokie po staletí zaujímala strategické místo
na proslulé Hedvábné stezce spojující Asii s Evropou,
jež se datuje až k Alexandru Velikému.
HEDVÁBNÁ STEZKA
Turecká badatelka Sevim Tunçdemirová
je odbornice na derinkuyuské tunely a jejich rozličné obyvatele.
SEVIM TUNÇDEMIROVÁ ŘEDITELKA MUZEA
Tento region byl domovem mnoha civilizací.
Vezmeme-li to od počátku,
byli zde Chetité,
Frýgové, pak Peršané,
Kappadocké království,
Římská říše.
Využívali je všichni lidé, kteří tudy prošli.
Byly v užívání dokonce až do doby Osmanské říše.
1 400 n. l.
Když byly tunely poprvé objeveny,
archeologové zde našli artefakty zanechané ranými křesťany
a v nejspodnějších patrech tajné místnosti pro setkávání
s vytesanými klenutými stropy jako v kostele.
Takže podle původní teorie,
které se mnozí historici stále drží,
byla síť tunelů pod Derinkuyu
vytesána zhruba v 7. stol. n. l. křesťany…
650 n. l.
…skrývajícími se před arabskými nájezdníky.
Příběh je atraktivní pro turisty ze Západu.
Ale je také zcela mylný.
Pozdější vykopávky dokázaly, že toto podzemní město lidé využívali
již v 8. stol. př. n. l.
750 př. n. l.
Stovky let předtím, než přišli první křesťané.
S tímto se na archeologických lokalitách setkáváme opakovaně.
Najdeme tam velké cedule s informacemi založenými na vědění archeologů
a zas a znovu jsou informace na nich nesprávné.
Věcně nesprávné.
Je to prokázáno pozdějšími vykopávkami, ale nebyly přepsány.
Nevěřte cedulím. Udělejte si terénní výzkum sami.
Nespoléhejte na takzvané experty.
Tyto tunely během staletí užívalo mnoho kultur,
ale mě zajímá, kdo tento pozoruhodný projekt začal.
Jak daleko do minulosti sahá?
Historik Hüsam Süleymangil toto místo zkoumá po desítky let
a snaží se jeho tajemný původ odhalit.
Když se dívám na Derinkuyu a jeho rozlehlost, nejde mi to do hlavy.
Kdy myslíte, že tento projekt začal?
O tom existuje několik teorií…
HÜSAM SÜLEYMANGIL HISTORIK
…ale žádná není vědecky prokázaná.
Aha.
Nenašli žádné písemné prameny.
Nenašel se organický materiál použitelný k radiokarbonovému datování.
Vůbec žádná uhlíková data?
Pokud vím, tak ne.
To je neobvyklé.
Datum původu je stále velká neznámá.
Mám svou vlastní teorii,
ale Hüsam navrhuje datum
založené na nejstarší známé kultuře, jež tyto jeskyně využívala.
Podle mě je nejvěrohodnější,
že to bylo někdy v 8. stol. př. n. l.
V té době byla tato část světa
obydlena národem Frýgů,
kteří byli ohrožováni dalším impériem, Asyřany.
Víme, že od jihovýchodu se blížila velká asyrská armáda.
Frýgové měli ze vpádu armády bezmeznou hrůzu.
Asyřané byli známí tím, že zajatce stahovali z kůže,
napichovali je na kůl a děti pálili zaživa.
Pozdější záznamy zmiňují,
že když asyrští útočníci pochodovali proti lidu v tomto údolí,
byli zaskočeni novátorskou obrannou taktikou místních lidí.
Frýgové vedli proti asyrské armádě
partyzánskou válku,
útočili na armádu na nečekaných místech.
Když je armáda začala honit,
běželi se ukrýt do těchto skrýší.
Je to časem prověřená strategie partyzánské války.
Podobné tunely kopal i Vietcong v Jižním Vietnamu.
A afghánští vzbouřenci dělali to samé,
aby se ukryli před invazí Sovětů a posléze Američanů.
Toto oficiální stanovisko,
tedy že tunely vykopali Frýgové jako tajnou vojenskou základnu,
zdánlivě podporuje jeden z inteligentních prvků komplexu.
Masivní kamenné disky, jež lze na určené místo navalit
a vchod neprodyšně uzavřít.
Tyto posuvné dveře dosahují až jednoho a půl metru v průměru
a mohou vážit až půl tuny.
Na vnitřní straně kotouče mají otvor.
Když do něj vložíte menší kámen jako madlo, můžete dveře zavřít a utěsnit.
Proti komukoli na druhé straně tak hladce vznikne zátaras.
Ale vytvořili tyto důmyslné dveře skutečně Frýgové,
nebo zde již byly?
Jsou vytesané ze stejného stlačeného popela
jako vílí komíny.
Ze stejné měkké horniny, která komusi umožnila toto místo vůbec vykopat.
Dveře, jež se dají neprodyšně uzavřít a oddělují jednotlivá patra,
vyžadují pokročilé technické znalosti.
Ale skála je měkká
a odhodlaní útočníci vybavení palicemi a dláty
by se skrz ně snadno dostali.
Tím by přišlo celé úsilí tyto megality vytvořit naprosto vniveč.
Proto si říkám, zda vůbec měly odrazovat lidské útočníky.
Podle mě spíš než jako obranné opevnění vypadají jako
chytrý způsob, jak mezi jednotlivými částmi zajistit soukromí,
nebo jak zabránit šíření požárů.
I kdyby toto místo původně plnilo vojenskou funkci,
proč jej vykopali právě zde?
Nebylo zde co bránit.
Na zemi nad Derinkuyu
nebylo žádné osídlení až do roku 1830.
Představa, že se jedná o úkryty před útočícími armádami,
mi příliš nedává smysl.
Když na nějaké místo vtrhne armáda,
tak proto, aby si ho přivlastnila, obsadila ho.
Stačí jim zatarasit vchody a nechat vás vyhladovět.
Takže podle mě ta myšlenka vůbec nedává smysl.
Domnívám se, že vědecká obec až příliš obhajuje názor,
že místo pochází z 8. stol. př. n. l.,
protože to je první doložené datum lidské přítomnosti.
Aha.
Ale nemusí to být datum, kdy bylo vybudováno.
Možná už zde stálo.
To je docela možné, nevíme.
- Je to jen nejvěrohodnější… - Ano.
…ne jediná správná teorie.
Datování tohoto podzemního města
je tak nejisté, jak jen archeologické datování může být.
Všechna navrhovaná data se odvíjí od použití stavby v různých obdobích.
Že dnes obývám nějaký dům, neznamená,
že ho postavili těsně před mým nastěhováním.
To mě přivádí k otázkám oficiálního datování těchto tunelů.
Mohly by být starší,
daleko starší, než tvrdí přijímané teorie?
A bylo důvodem jejich stavby ukrýt se nikoli před útočící armádou,
ale před něčím jiným?
V nejstarších patrech, v těch, která jsou nejblíže povrchu,
se zdá, že komory neměly sloužit na obranu,
ale běžnému životu.
Podzemní města byla uzpůsobena životu lidí.
Každodennímu životu.
Proto tu bylo veškeré vybavení.
Počínaje kuchyní, přes spíž až po obytné prostory.
Víme, že některé části používali k vaření
a vybudovali zde dokonce malé komíny.
Na úrovni vstupních pater jsou místnosti užívané jako stáje.
Zvířata patřila k tomu nejcennějšímu, co lidé vlastnili.
Jedna část byla dokonce identifikována jako vinařství,
kde se drtily hrozny.
Vskutku, tunely tvořily ideální vinný sklep.
Teplota v nich zůstává příjemná,
ať už je na povrchu jakkoli horko či chladno.
Jídlo by zde déle zůstávalo čerstvé.
Je zřejmé, že Derinkuyu bylo vytvořeno pro značný počet lidí.
Je to podzemní bunkr.
KOMPLEX NA HOŘE ČEJEN USA
Vzpomeňme moderní příklady.
Rozlehlá místa v podzemí, vytvořená lidmi jako obyvatelné prostory.
Komplex v hoře Čejen v Coloradu.
PODZEMNÍ MĚSTO ČÍNA
Síť tunelů v Podzemním městě vykopaném pod Pekingem.
PREZIDENTSKÉ CENTRUM PRO NOUZOVÉ OPERACE USA
Prezidentské centrum pro nouzové operace pod Bílým domem.
Žádné z nich nebylo vybudováno na obranu před útokem armády.
Tato místa byla vytvořena jako útočiště,
slouží k zachování života v případě nějaké hrozby shůry.
A podle mě přesně o to jde…
v Derinkuyu.
Také se ale domnívám, že tento bunkr byl postaven daleko dřív,
než jsou archeologové ochotni připustit.
Některé důkazy naznačují,
že původ Derinkuyu může sahat až do poslední doby ledové.
O mnohém na stěnách v Derinkuyu vypovídají tyto stopy
po ručních sekyrách.
Necelé dva kilometry odsud
turečtí archeologové prozkoumávající starobylé řečiště
našli ruční sekyry a kamenné nástroje
pocházející z doby 9 500 př. n. l,
z konce poslední doby ledové.
Podobné nástroje,
které vytvářely nejstarší derinkuyuské komory nejblíž povrchu.
KARAHAN TEPE TURECKO
Vzpomeňme si na komory v Karahan Tepe, stojící napůl pod zemí
a vzdálené odsud necelých 500 kilometrů,
se sloupy nápadně připomínajícími
přirozeně vytvořené vílí komíny v Kappadokii.
Nikdo nepopírá,
že tato komora byla vytesána na konci poslední doby ledové,
proč by tedy Derinkuyu
nemohlo pocházet ze stejné doby?
Jak se Derinkuyu odhaluje ve své hloubce a spletitosti,
je těžké ignorovat obrovské měřítko tohoto komplexu
a nesmírné úsilí, jež k proražení těchto tunelů muselo být vynaloženo.
Tento stavitelský počin je o to pozoruhodnější,
že není jediným podzemním městem v Kappadokii.
V roce 2013 stavební dělníci narazili
na další řadu tunelů v necelých 30 km
vzdáleném Nevşehiru.
Zde objevili dokonce ještě větší podzemní město než v Derinkuyu.
A od té doby byla objevena další.
TURECKO SÝRIE
Dechberoucím faktem je, že zde v Kappadokii…
KAPPADOKIE DERINKUYU
…archeologové identifikovali 36 podobných podzemních měst.
A počítáme-li ta, jež mají pouze dvě patra,
jejich počet šplhá k dvěma stům.
Jedno z nich, vzdálené pouhých osm kilometrů od Derinkuyu,
ukrývá neuvěřitelné tajemství.
Tunely v Kaymakli vytváří osm podlaží
na ploše větší než Derinkuyu.
Na základě množství do zdí vytesaných skladovacích komor
archeologové odhadují, že tento bunkr mohl pojmout až 3 500 lidí.
Ale nejvíce ohromující prvek na Kaymakli najdeme zde, ve třetím podzemním podlaží.
Tunel vedoucí kamsi do dálky.
Dnes je neprůchodný,
ale tento zavalený tunel údajně spojuje Kaymakli s Derinkuyu.
Přímou čarou je to osm kilometrů.
Archeologové skutečně potvrdili,
že alespoň šest dalších kappadockých podzemních komplexů
je vzájemně propojeno podobnými chodbami.
Domnívám se, že tohle všechno mění.
Ty podzemní labyrinty nejsou pouze jednotlivými izolovanými bunkry.
Jsou součástí masivního projektu,
čítajícího desítky podobných míst, rozesetých napříč regionem.
KAPPADOKIE
Pro takový počin musela mít jakási kultura velmi dobrý důvod.
Jaká zničující hrozba
mohla donutit celý národ,
možná stovky tisíc lidí, vydlabat si útočiště pod zemí?
Musí existovat jiné vysvětlení, proč tato místa vznikla,
vysvětlení smysluplnější než úkryt před invazí armád.
Odpověď možná najdeme v jednom z nejstarších místních mýtů,
který se datuje tisíce let do historie až k zoroastrismu.
Toto jsou věhlasní kappadočtí tančící dervišové.
Zbožní stoupenci náboženství zvaného súfismus.
Jednoho z posledních pozůstatků starobylé kultury zoroastrismu.
Starověký perský prorok Zarathuštra založil náboženství, jež někteří
považují za nejdéle nepřetržitě praktikovanou víru světa.
Jeho posvátné texty zmiňují podzemní město stejné jako Derinkuyu
a píše se v nich přesně, proč a kým bylo vybudováno.
Zarathuštra mluvil o prvním králi a zakladateli civilizace,
muži jménem Yima.
Jednoho dne se Yimovi u řeky
zjevil nejvyšší bůh Ahura Mazda, aby jej varoval před zlověstnou hrozbou.
Nikoli před potopou, nýbrž před osudovou zimou.
Řekl Yimovi, aby vybudoval varu, obrovský podzemní úkryt.
Do něj měl přivést nejlepší muže a ženy a dále zvířata,
dva od každého druhu.
Yima měl také uchovat semena každého stromu a ovoce
a vytvořit zásoby, jež by vydržely, než osudová zima přejde.
A v posvátných textech se také píše,
že příchod této osudové zimy ohlásí nebeský had.
Údajně mytická vara
se nápadně podobá podzemním městům zde v Kappadokii.
Tradiční historici to však odmítají vidět.
Mýtus o Yimovi archeologové považují
jen za další z mýtů, jež nic neznamenají,
a přesto hovoří o tom, že nastane strašlivá, mrazivá zima.
A stejně jako geologové potvrzují,
že v mladším dryasu nastalo období velkých záplav
velmi podobných těm, jež zmiňuje mytologie,
také poukazují na to, že následně teploty na planetě prudce poklesly.
Přišla vskutku osudová zima.
A pak je tu ještě detail spojující začátek této osudové zimy
s příchodem velkého hada z nebe.
Stejného, s jakým se setkáváme v mytologii starých Aztéků
nebo Irokézů.
Hadi byli vždy spojováni s katastrofami.
Také mi to připomíná sloupy z Göbekli Tepe
s rytinami znázorňujícími hady, kteří jako by pršeli z nebes.
Nebo hady vyryté do největšího maltského chrámu, Ġgantije.
Nebo Hadí mohylu v Severní Americe.
Archeologové si tyto starobylé symboly a tradice nacházející se přes půl světa
vzájemně vůbec nespojují, natož aby uznali…
XOCHICALCO MEXIKO
…že jde o jedinou událost.
Ale nyní vidíme, že odlišné a zdánlivě nesouvisející stavby
po celém světě
možná těží z odkazu velmi starobylého vědění.
Sdílené znalosti neznámého původu.
Ohromujícím a logickým závěrem je, že vyspělá civilizace
doby ledové, jejíž vliv dosahoval po celé zeměkouli,
koexistovala s lovci a sběrači, o nichž víme, že zde v té době také žili.
Civilizace, jež byla zničena
v mladším dryasu v důsledku záhadné katastrofy.
Mohou být všechny tyto odkazy na hady také součástí téhož dědictví?
Varování zanechaného přeživšími?
Já si z toho odnáším následující. My lidé jsme druh trpící ztrátou paměti.
Jsme tak postižení kataklyzmaty, které se odehrály
koncem poslední doby ledové,
že jsme zapomněli významnou kapitolu našich vlastních dějin.
A to by mohl být velký problém, protože stejně jako mnohé z těchto mýtů,
i pozdější příběh o Yimovi končí jasným varováním bohů
před tím, že jednoho dne podobná katastrofa udeří znovu.
Je to možné?
Dlouho zůstávalo tajemstvím, co v mladším dryasu záplavy,
požáry a prudký pokles teplot způsobilo,
ale nové geologické důkazy předestírají možnost vskutku hrozivou.
Důkazy dodnes patrné
na zjizvené krajině prehistorické Ameriky,
do které se vydám příště.
Jsem naprosto přesvědčen, že původ hadí symboliky
má co do činění s nebeskými hady,
kterým říkáme komety.
Překlad titulků: Vixo