A NETFLIX SOROZATA
Azt feltételezem, hogy valami,
amit fejlett civilizációnak minősítenénk, létezett a jégkorszak alatt.
Nem mondom azt, hogy felrepültek a Holdra.
Azt viszont állítom, hogy sokkal járatosabbak voltak
a tudományos ismeretekben,
a Föld, az univerzum ismeretében,
mint az iskolában tanultuk.
És elképesztő mérnöki teljesítményre voltak képesek,
akárcsak ott, ahová tartok: Törökországban, Kappadókiában.
Van itt egy ősi túlélőbunker, mélyen a föld alatt,
amit nemcsak pár ember, hanem ezrek menedékéül építettek.
A hivatásos történészek régóta vitáznak a céljáról,
ám én azt hiszem, ez magyarázatot adhatna rá,
hogy az általam keresett ősi civilizáció hogyan is tűnt el.
Ez a Derinkuyu története.
VÉGZETES TÉL
Eljöttem Törökország egyik régiójába, amit úgy hívnak, Kappadókia.
Körülbelül 380 km-re északnyugatra van Göbekli Tepe rejtélyes kőköreitől…
GÖBEKLI TEPE TÖRÖKORSZÁG
…amelyeket szándékosan betemettek,
és amelyek a jégkorszakvégi nagy kataklizmának állítanak emléket.
Évmilliókkal ezelőtt a régió felszínét átformálta
egy sor vulkánkitörés, több réteg hamut hátrahagyva,
és ez évezredek alatt lágy kőzetté, tufává tömörödött össze.
Olyan kőzet, amit az elemek könnyen alakítanak,
és létrejön, amit itt úgy hívnak, „tündérkémény”.
De ez a kőzet tette lehetővé azt is, hogy megépítsék
az egyik legjelentősebb nagy léptékű projektet,
amire az ember valaha is vállalkozott, mélyen a lágy kőzet alatt.
Csupán pár kilométerre innen
felfedeztek egy titokzatos rejtett várost, amely évezredekkel ezelőtt jött létre.
Ez egy egyelőre nem azonosított társadalom munkája,
amelyet egyértelműen a félelem ösztönzött.
A nagy kérdés az, hogy mitől féltek.
A legközelebbi város, Derinkuyu jelentéktelennek tűnik.
Ám 1963-ban egy házfelújítás közben a munkások átütöttek egy padlót,
és egy mély alagutat fedeztek fel alatta, ami egy elfelejtett világba vezetett.
Nehéz elhinni, ha az ember végigsétál a poros kisváros utcáin,
hogy éppen a lábam alatt az alapkőzetből kifaragva
egy őskori hatalmas és rejtélyes földalatti komplexum található.
Ha valaki klausztrofóbiás, óvakodjon tőle!
A föld mélyébe tartunk.
Ez Derinkuyu föld alatti városa.
Egy sor kőbe vájt folyosó és helyiség van itt,
amelyek 85 méter mélyre nyúlnak a föld alá,
és 18 szinten alkotnak szobákat és alagutakat.
A teljes komplexumot kézi fejszékkel vágták ki a kőzetből.
Járatok labirintusa,
amely időnként nagyobb nyílt terekké szélesedik ki.
Idebentről gyakorlatilag lehetetlen felmérni a hely méreteit.
A földalatti város nagy részét feltérképezték,
és ha eltávolítjuk a kőzetet a helyiségek közül,
láthatjuk a város keresztmetszetét.
Egészen lenyűgöző.
Ez egy emberi méretű hangyaboly, földalatti barlangokkal és folyosókkal,
amely négy négyzetkilométeres területre terjed ki.
A szellőzés biztosítására Derinkuyu több mint 15 000 szellőzőcsővel rendelkezik,
amik a felszínnel kötik össze.
És több mint 50 függőleges akna van itt,
némelyik egészen a talajvízig leér, 85 méterre a felszín alatt.
Innen származik a komplexum neve.
Derinkuyu azt jelenti, „mély kút”.
Elképesztő a hely zsenialitása és építészeti összetettsége.
Számítások szerint Derinkuyu akár 20 000 embernek is menedéket nyújthatott.
De a kérdés ugyanaz.
Milyen nép, mikor és miért?
Nehéz pontosan megállapítani,
mert Derinkuyu olyan, mint egy bűnügyi helyszín, amit generációk jártak össze.
TÖRÖKORSZÁG SZÍRIA
Sok kultúra megfordult ezen a területen.
KAPPADÓKIA
Kappadókiának évszázadokon keresztül stratégiai jelentősége volt
a legendás Selyemút mentén, amely Ázsiát és Európát kötötte össze,
és Nagy Sándor idejére nyúlik vissza.
A SELYEMÚT
Sevim Tunçdemir, török tudós
a szakértője Derinkuyu alagútjainak és a különféle lakóinak.
SEVIM TUNÇDEMIR MÚZEUMIGAZGATÓ
Sokféle kultúra volt itt.
Ha a kezdetektől összeszámoljuk őket,
voltak a hettiták,
azután a frígiaiak, majd a perzsák,
a Kappadókiai Királyság,
a Római Birodalom.
A népek, akik átvonultak itt, használták is.
Még az Oszmán Birodalom idején is használatban voltak.
KR. U. 1400
Amikor az alagutakat felfedezték,
a régészek korai keresztények tárgyi leleteit találták itt,
valamint titkos gyűléstermeket a legmélyebb szinteken,
templomszerűen boltozatosra faragott mennyezettel.
Ezért az eredeti elmélet,
amihez sok történész ma is ragaszkodik,
az volt, hogy az alagutakat
keresztények vájták ki a Kr. u. 7. században…
KR. U. 650
…hogy a portyázó arabok elől elrejtőzzenek.
Ez a mese tetszik a nyugati turistáknak.
Emellett teljesen téves.
A későbbi ásatások bizonyítékot találtak rá, hogy az emberek
már a Kr. e. 8. században is használták…
KR. E. 750
…évszázadokkal a keresztények jövetele előtt.
Újra és újra belefutunk ebbe a világ régészeti helyszínein.
A régészek bölcsességére alapozva kiraknak egy nagy táblát,
ám újra és újra kiderül, hogy az téves.
Tényszerűen téves.
A későbbi ásatások igazolták is, mégsem változtatták meg.
Ne bízzanak a táblákban! Járjanak utána!
De hagyatkozzanak az ún. szakértőkre!
Számos kultúra használta az alagutakat a századok során,
de engem az érdekel, kik indították el ezt a bámulatos projektet.
Milyen régre nyúlik vissza?
Hüsam Süleymangil történész évtizedek óta tanulmányozza a helyet,
és próbálja megfejteni titokzatos eredetét.
Amikor ránézek Derinkuyura, erre a komplex építményre, elámulok.
Ön szerint mikor kezdhették el ezt a projektet?
Többféle elmélet létezik erről…
HÜSAM SÜLEYMANGIL TÖRTÉNÉSZ
…és egyikre sincs tudományos bizonyíték.
Értem.
Nem találtak írott adatokat,
sem szerves anyagot a szénizotópos kormeghatározáshoz.
Elvégezték egyáltalán?
Úgy tudom, nem végeztek ilyesmit.
Ez elég fura.
Tehát a dátum még mindig nagy talány.
Nekem megvan a saját elméletem,
de Hüsam felvet egy dátumot
a legrégebbi ismert kultúra alapján, akik jártak a barlangokban.
A leghihetőbb elmélet szerintem
igazából a Kr. e. 8. századi dátum.
Abban az időben ezen a területen
az a nép élt, akiket úgy ismerünk, hogy frígiaiak,
és egy másik birodalom, az asszírok fenyegetése alatt éltek.
Tudjuk, hogy egy nagy asszír hadsereg közeledett délkeletről.
A frígiaiak rettegve várták a hódító sereg jövetelét.
Az asszírok hírhedtek voltak arról, hogy a foglyokat
megnyúzzák, karóba húzzák, és gyerekeket égetnek el élve.
A beszámolók szerint
amikor az asszírok ennek a völgynek a lakói ellen vonultak,
meglepték őket a helyiek innovatív védekezőtaktikái.
A frígiaiak gerilla-hadviselést folytattak
az asszír hadsereg ellen,
váratlan helyekről támadtak rájuk.
Amikor a sereg elkezdte
üldözni őket, rejtekhelynek használták ezt.
Ez kipróbált stratégia a gerilla-hadviselésben.
Hasonló alagutakat ástak a Vietkongok Dél-Vietnamban.
És az afgán felkelők ugyanezt tették,
hogy elbújjanak a szovjet, majd az amerikai haderők elől.
Ezt az álláspontot,
hogy a frígiaiak ásták ki az alagutakat titkos katonai bázisnak,
látszólag támogatja a komplexum egyik rafinált jellegzetessége…
a masszív kőkorongok, amelyeket a helyükre lehet gördíteni,
lezárva az átjárókat.
Ezek a görgőajtók akár másfél méter átmérőjűek is lehetnek,
fél tonnát is nyomhatnak.
A korong belső felületén egy lyuk található.
Egy beillesztett kisebb zárkővel mint fogantyúval be lehet csukni az ajtót,
és ezzel sima, áthatolhatatlan akadály hárul a kint lévők elé.
De tényleg a frígiaiak csinálták ezeket a zseniális ajtókat,
vagy ezek már itt voltak?
Ugyanolyan préselt hamuból vannak,
mint a tündérkémények.
Ugyanez a puha kőzet tette lehetővé eleve, hogy valaki kiássa ezt az egészet.
Tényleg jól lezárható ajtók ezek, amik a szinteket elválasztják,
és a beillesztésük kifinomult mérnöki tudást igényelt.
De a kőzet puha,
és az elszánt támadók pörölyökkel és vésőkkel
könnyen áttörhették volna őket,
ami teljesen haszontalanná tette volna a védők erőfeszítéseit.
Azon tűnődöm, vajon emberi támadás visszaverésére tervezték-e őket.
Nekem ezek nem annyira tűnnek védelmi erődítményeknek,
mint inkább a részek magánszférájának okos biztosítására,
vagy a tűz terjedésének gátlására.
Még ha ezt a helyet eredetileg katonai létesítménynek is szánták,
miért ide ásták?
Itt nem volt semmi védenivaló.
Nem volt település
a föld fölött Derinkuyuban 1830-ig.
Annak, hogy az emberek ide rejtőztek a hódító seregek elől,
szerintem nincs sok alapja.
Amikor egy hódító sereg bevonul,
azért jön, hogy elvegye és birtokolja a területet.
Csak elzárja az ajtókat, és megvárja, míg mindenki éhen hal.
Szóval ennek az elképzelésnek semmi értelme.
Szerintem a tudomány elrugaszkodik a józan észtől
a Kr. e. 8. századi dátummal,
mert úgy találják, hogy ekkor használták legkorábban.
Így van.
De azt nem tudhatjuk, hogy ők voltak-e az építők.
Lehet, hogy már készen volt.
Lehet. Ez továbbra is talány.
- Ez csak egy hihető elmélet… - Igen.
…nem feltétlenül a jó válasz.
A föld alatti város datálása
annyira bizonytalan, amennyire a régészeti kormeghatározás lehet.
A felvetett dátumok az építmény használatának időszakaiból erednek.
Az, hogy egy adott házban lakom,
nem jelenti azt, hogy az nemrég épült.
Ebből kiindulva megkérdőjelezem az alagutak hivatalos építési idejét.
Lehetnek régebbiek,
sokkal régebbiek, mint az elfogadott elmélet állítja?
És az építésének oka nem az ellenség elől való rejtőzés volt,
hanem valami más elől bújtak el?
A legrégebbi szinteken, amelyek a legközelebb vannak a felszínhez,
a kamrák olyanok, mint amiket nem harcra, hanem
bentlakásra szántak.
A föld alatti városokat úgy szervezték, hogy az emberi életről gondoskodjanak.
Azaz a mindennapi életről.
És ehhez minden forrás rendelkezésre állt.
A konyhától kezdve az éléskamráig vagy az életterekig.
Vannak részek, ahol tudjuk, hogy főztek,
és kis kéményeket is csináltak.
A bejárat szintjén van pár szoba, amit istállónak nevezünk.
az állatok lehettek az emberek legértékesebb tulajdonai.
Az egyik területet ősi borászatként azonosították,
ahol szőlőt préseltek.
Az alagutak valóban remek borpincék lehettek.
A hőmérséklet mindig kellemes,
nem számít, odakint milyen hideg vagy meleg az idő.
Az étel tovább friss maradt idelent.
Világos, hogy Derinkuyut arra tervezték, hogy jelentős számú ember használhassa.
Földalatti bunker.
CHEYENNE HEGYI KOMPLEXUM USA
Gondoljunk mai példákra,
ahol az emberek földalatti élettereket hoztak létre.
A Cheyenne Hegyi Komplexum Coloradóban.
DIXIA CHENG KÍNA
A Dixia Cheng alagúthálózat, amelyet Peking alatt ástak ki.
ELNÖKI VÉSZHELYZETI MŰVELETI KÖZPONT USA
Az Elnöki Vészhelyzeti Műveleti Központ a Fehér Ház alatt.
Egyik sem arra épült, hogy ellenséges seregek ellen védjen.
Menedékül építették őket,
az élet megóvására egy odafentről érkező fenyegetés esetén.
Szerintem pontosan ugyanerről van szó…
Derinkuyuban.
De az is meggyőződésem, hogy ez a bunker sokkal régebben épült,
mint amit a régészek számításba vesznek.
Van bizonyíték, ami arra utal,
hogy Derinkuyu akár a jégkorszakig is visszanyúlik.
Azokról az árulkodó jelekről van szó, amiket kézi fejszékkel hagytak
Derinkuyu falain.
Alig másfél kilométerre Derinkuyutól
a török régészek, akik épp egy ősi folyómedret tártak fel,
több kézi fejszét és kőszerszámot találtak,
amelyek Kr. e. 9500 körülre, az utolsó jégkorszak végére
datálhatók.
Ugyanolyan szerszámok,
mint amikkel Derinkuyu legfelső és legrégebbi kamráit kivájták.
KARAHAN TEPE TÖRÖKORSZÁG
Gondoljunk Karahan Tepe félig föld alatti kamrájára,
kevesebb mint 500 kilométerre innen,
az oszlopokra, amelyek erősen
hasonlítanak Kappadókia természetes tündérkéményeire.
Senki sem vitatja,
hogy ezt a kamrát az utolsó jégkorszak végén vájták ki,
és semmi ok rá, hogy Derinkuyu
miért ne készülhetett volna ugyanekkor.
Ahogy fény derül Derinkuyu mélységére és összetettségére,
nehéz figyelmen kívül hagyni, milyen hatalmas léptékű vállalkozás ez,
és milyen óriási erőfeszítést jelenthetett eleve az alagutak kiásása.
Ezt a mérnöki teljesítményt még jelentősebbé teszi,
hogy ez nem az egyetlen föld alatti város Kappadókiában.
2013-ban építőmunkások találtak rá
egy sor másik alagútra Nevşehirnél,
27 kilométerre innen.
Egy föld alatti várost találtak, ami még Derinkuyunál is nagyobb.
Azóta további föld alatti városokat is felfedeztek.
TÖRÖKORSZÁG SZÍRIA
Az elképesztő tény az, hogy Kappadókiában…
KAPPADÓKIA DERINKUYU
…a régészek 36 ilyen föld alatti várost azonosítottak.
Azokkal együtt, amelyek csak kétszintesek,
a számuk 200-ra nő.
Az egyik föld alatti város, csupán nyolc kilométerre Derinkuyutól,
hihetetlen titkot rejt.
Kaymakli alagútjai nyolc emelet mélyre nyúlnak,
egy Derinkuyunál szélesebb területen.
A falakba vájt tárolókamrák száma alapján
a régészek úgy vélik, ez a bunker akár 3500 embert is el tudott látni.
De Kaymakli legelképesztőbb eleme itt, a mínusz harmadik szinten található.
Egy föld alatti alagút, ami messze elvezet a távolba.
Ma már járhatatlan,
de néhányak azt állítják, hogy ez az alagút összeköti Kaymaklit Derinkuyuval.
Egyenes vonalban nyolc kilométer távolság.
Sőt, a régészek megerősítették,
hogy Kappadókiában legalább másik hat föld alatti létesítmény
össze van kötve egymással hasonló alagutak révén.
Nézetem szerint ez mindent megváltoztat.
Ezek a föld alatti labirintusok nem elszigetelt, egyedi bunkerek.
Ezek egy hatalmas, kiterjedt projekt részei,
amelybe régió szerte több tucat hasonló hely tartozik bele.
KAPPADÓKIA
Csak egy erősen motivált kultúra vállalkozott volna ilyesmire.
Miféle fenyegetés lehetett olyan pusztító,
hogy egy egész népet, talán több százezer embert,
arra kényszerített, hogy új életet teremtsenek maguknak a föld alatt?
Kell lennie más magyarázatnak a miértekre,
amely valószerűbb annál, hogy az ellenség elől rejtőztek.
A válasz talán a régió egyik legrégebbi mítoszában rejlik,
amely évezredekkel ezelőttre, a zoroasztriánusokig nyúlik vissza.
Ők Kappadókia híres kerengő dervisei közé tartoznak.
A szufizmus vallásának buzgó követői.
A zoroasztrizmus ősi kultúrájának fennmaradt őrzői.
Az ősi perzsa próféta, Zoroaszter alapította azt, amit némelyek
a legrégebbi folyamatosan gyakorolt vallásnak tartanak.
Szent szövegei utalnak egy Derinkuyuhoz hasonló föld alatti városra,
és elmondják, kik és miért építették azt.
Zoroaszter beszélt az első királyról, a civilizáció alapítójáról,
akit úgy hívtak, Yima.
Egy nap, amikor Yima a folyónál járt,
a hatalmas isten, Ahura Mazda megjelent, és baljós figyelmeztetést adott neki.
Nem vízözönről szólt, hanem egy halálos télről.
Azt mondta Yimának, építsen egy varát, egy hatalmas föld alatti menedéket.
Ide le kell vinnie a férfiak, nők és állatok legjavát,
minden fajból kettőt.
El kell raktároznia minden fa és gyümölcs magvait,
hogy a készleteik ki ne merüljenek, amíg a végzetes tél elmúlik.
És a szent szövegek azt is elmondják,
hogy a végzetes tél eljövetelét egy égi kígyó fogja jelezni.
A mitikusnak tekintett vara
nagyon hasonlónak hangzik a kappadókiai föld alatti városokhoz.
De a történészeket nem érdekli az összefüggés.
A Yima-mítosz egy az olyan mesék közül,
amelyek szerintük nem jelentenek semmit,
ugyanakkor egy borzasztó, fagyos tél érkezéséről szól.
Ahogy a geológusok megerősítették,
hogy volt egy súlyosan árvizes időszak a Felső-Dryas idején,
elég hasonlóan a mítoszokban leírtakhoz,
azt is megállapították, hogy ezután a hőmérséklet mindenhol lezuhant.
Valóban halálos tél volt.
És még ott van az a részlet, amely a halálos tél kezdetét
az égi kígyó érkezésével köti össze,
éppen úgy, mint azoknál a kígyóknál, amik az ősi azték vagy irokéz
mítoszokban felbukkantak.
A kígyókat mindig kataklizmákkal kapcsolják össze.
Eszembe jutnak erről Göbekli Tepe oszlopai is,
amelyeket esőként aláhulló kígyók ábrázolásai borítanak.
Vagy ott van a Ġgantija hatalmas templomába vésett kígyó Máltán.
A Kígyó halom Észak-Amerikában.
Persze a régészek nem kötik össze az ősi szimbólumokat és hagyományokat,
amelyek egymástól távoli tájakon bukkannak fel…
XOCHICALCO MEXIKÓ
…noha ugyanarról szólnak.
De láttuk, hogy a különböző, látszólag egymástól független építmények
szerte a világon,
úgy tűnik, egy ősi tudás örökségét fordították hasznukra.
Egy ismeretlen eredetű örökségét.
A megdöbbentő következtetés az, hogy a jégkorszakban
létezett egy fejlett civilizáció, amely kihatott az egész bolygóra,
egy időben a vadászó- gyűjtögetőkkel, akik szintén jelen voltak akkor.
Egy civilizáció, amely elpusztult
a rejtélyes kataklizmákban a Felső-Dryas idején.
Lehet, hogy ezek a kígyóutalások is az örökség részei?
Figyelmeztetés, amit a túlélők hagytak hátra.
Szerintem arról van szó, hogy mi, emberek hajlamosak vagyunk az amnéziára.
Annyira elképedtünk az utolsó jégkorszak végén
történt kataklizmáktól,
hogy egy fontos fejezetet elfelejtettünk a saját történetünkből.
És ebből nagy gond lehet, mert ahogy sok más hasonló mítosz,
Yima története is az istenek világos figyelmeztetésével végződik,
hogy egy napon valami hasonló katasztrófa fog bekövetkezni.
Lehetséges?
Sokáig rejtély volt, hogy mi okozta az áradásokat,
tűzvészeket, a fagyos hőmérsékletet a Felső-Dryas idején,
de az új geológiai felfedezések egy borzasztó eshetőséget tárnak fel.
Még ma is látható a bizonyíték
az őskori Amerika szabdalt tájain,
ahová az utam vezet.
Meg vagyok győződve arról, hogy a kígyószimbolikának
nagyon is sok köze van az égi kígyókhoz,
azaz a hullócsillagokhoz.
A feliratot fordította: Csaba Schlachtovszky, Etelka Polgar