NETFLIXOVA SERIJA
Samo želim reći da je civilizacija
kakvu bismo smatrali naprednom postojala tijekom ledenog doba.
Ne tvrdim da su sletjeli na Mjesec.
Ali tvrdim da su bili daleko napredniji
po pitanju znanstvenih spoznaja
i poznavanja Zemlje i svemira
nego što smo učili.
Bili su sposobni graditi zapanjujuće građevine,
poput one na lokalitetu na koji sam se zaputio, u Kapadokiji.
Ondje se duboko ispod zemlje nalazi drevni bunker.
Nije izgrađen kao sklonište nekolicini ljudi, već tisućama.
Tradicionalni arheolozi već dugo raspravljaju o njegovoj ulozi,
ali ja vjerujem da bi mogao objasniti
zašto je nestala izgubljena civilizacija koju tražim.
Ovo je priča o Derinkuyuu.
KOBNA ZIMA
Nalazim se u predjelu Turske zvanom Kapadokija.
Oko 390 km sjeverozapadno od tajanstvenih krugova Göbekli Tepea…
GÖBEKLI TEPE - TURSKA
…koji su namjerno zakopani,
ovjekovječujući razdoblje kataklizama pri kraju ledenog doba.
Prije mnogo milijuna godina krajolik ove regije preobražen je
nizom vulkanskih erupcija. Sve je prekriveno slojevima pepela
koji se tijekom tisućljeća pretvorio u mekane piroklastične stijene
koje vremenske prilike s lakoćom oblikuju.
Tako su naposljetku nastali ovi „vilinski dimnjaci”.
Ali te su stijene omogućile i izgradnju
jednog od najznačajnijih projekata velikih razmjera
u koje se čovječanstvo ikad upustilo, duboko ispod ovih mekih stijena.
Samo nekoliko kilometara odavde
otkriven je tajanstveni skriveni grad izgrađen prije više tisuća godina.
To je djelo nepoznate civilizacije
očito izgrađeno zbog straha.
Ali straha od čega?
Najbliži grad, Derinkuyu, izgleda neupadljivo.
Ali 1963. g., građevinari su tijekom renovacije kuće probili pod
i otkrili dubok tunel koji je vodio do zaboravljenog svijeta.
Dok hodate prašnjavim ulicama ovog gradića, teško je vjerovati
da je u živu stijenu ispod mojih nogu
uklesan tajanstveni drevni podzemni kompleks.
Ako ste klaustrofobični, savjetujem vam oprez.
Idemo pod zemlju.
Ovo je podzemni grad Derinkuyu.
Niz kamenih tunela i komora
proteže se čak do 85 metara ispod površine,
s 18 razina prostorija i tunela.
Cijeli je kompleks isklesan u kamenu ručnim sjekirama.
Zbunjujuća mreža tunela
povremeno se širi u velike otvorene prostore.
Iznutra je gotovo nemoguće dobiti dojam veličine kompleksa,
ali veći je dio ovog podzemnog grada mapiran.
Uklonimo li stijene između prostorija,
možemo vidjeti poprečni presjek grada.
Izgleda zapanjujuće.
Nalik je mravljoj farmi, ali za ljude, s podzemnim pećinama i tunelima
koji se protežu na području od četiri četvorna kilometra.
Da bi bio dovoljno prozračen, Derinkuyu ima više od 15 000 ventilacijskih kanala
koji povezuju gornje razine s površinom
i više od 50 okana,
od kojih neka dosežu sve do vodnog lica, 85 m ispod površine,
po čemu je kompleks i dobio ime.
„Derinkuyu” znači „duboki bunar”.
Njegova su arhitektura i domišljatost njegovih graditelja nevjerojatni.
Izračuni su pokazali da se u Derinkuyuu moglo skloniti do 20 000 ljudi.
Ali još imamo pitanja.
Koji ljudi? Kada? I zašto?
Teško je pouzdano znati.
Derinkuyu je poput poprišta zločina koje je pregazilo više naraštaja.
TURSKA - SIRIJA
Brojne su kulture prošle ovim dijelom Turske.
KAPADOKIJA
Kapadokija je stoljećima zauzimala strateški važno mjesto
uz legendarni Put svile, koji je povezivao Aziju s Europom
još od vremena Aleksandra Velikog.
PUT SVILE
Turska znanstvenica Sevim Tunçdemir
stručnjakinja je za tunele Derinkuyua i njegove brojne stanare.
KUSTOSICA MUZEJA
Ovo je područje bilo dom brojnim civilizacijama.
Krenemo li od početka,
najprije su tu bili Hetiti,
pa Frigijci, pa Perzijci,
pa Kraljevstvo Kapadokije
i Rimsko Carstvo.
Svi narodi koji su prošli ovuda rabili su te tunele.
To je potrajalo sve do Otomana.
1400. g.
Kad su tuneli otkriveni,
arheolozi su našli artefakte koje su ostavili rani kršćani,
a na najdubljim razinama izdubljene su tajne prostorije
zasvođenih stropova nalik na crkve.
Stoga je izvorna teorija,
koje se mnogi povjesničari još drže,
da su tunele ispod Derinkuyua
iskopali kršćani u sedmom stoljeću…
650. g.
…kako bi se sakrili od arapskih napadača.
Ta priča zvuči privlačno zapadnjačkim turistima.
Ali posve je pogrešna.
Kasnijim iskapanjima utvrđeno je da su ljudi rabili ovaj podzemni grad
čak i u 8. st. pr. n. e.
750. g. pr. n. e.
…stotine godina prije dolaska kršćana.
Ista je pojava prisutna na arheološkim lokalitetima diljem svijeta.
Objavi se nešto značajno temeljeno na prihvaćenoj stručnosti arheologa
i uvijek se iznova ispostavi da je to pogrešno.
Dokazivo pogrešno.
Kasnija iskapanja to opovrgnu, ali stav se ne mijenja.
Ne vjerujte objavama arheologa, sami dođite saznati istinu.
Ne pouzdajte se u takozvane stručnjake.
Brojne su kulture rabile ove tunele tijekom stoljeća,
ali mene zanima tko je započeo ovaj nevjerojatan projekt?
Koliko je star?
Povjesničar Hüsam Süleymangil desetljećima istražuje ovaj lokalitet
i pokušava dokučiti tajne njegova porijekla.
Zapanjuje me složenost Derinkuyua.
Što mislite, kad je rad na njemu započet?
Postoje razne teorije.
POVJESNIČAR
Ali nijedna nije dokazana.
U redu.
Nisu nađeni pisani zapisi.
Nije nađen organski materijal za radiokarbonsko datiranje.
Nije bilo datiranja?
Ne, koliko ja znam.
Nevjerojatno.
Datum izgradnje stoga je još velika zagonetka.
Ja imam vlastite teorije,
ali Hüsam je predložio datum
temeljen na najstarijoj kulturi koja je rabila ovo sklonište.
Po mom mišljenju, najuvjerljivija teorija
jest da je Derinkuyu izgrađen u 8. st. pr. n. e.
Tada je ovaj predio svijeta
nastanjivao narod Frigijaca.
Njima je prijetilo Asirsko carstvo.
Znamo da je s jugoistoka dolazila velika asirska vojska.
Frigijci bi bili užasnuti dolaskom osvajačke vojske.
Asirci su zatvorenicima derali kožu
i nabijali ih na kolce, a djecu su živu spaljivali.
Prema kasnijim izvorima,
kad su Asirci napali ljude u ovoj dolini,
iznenadile su ih inovativne taktike branitelja.
Frigijska se vojska borila protiv Asiraca
gerilskim metodama.
Napadali su vojsku na neočekivanim mjestima.
Kad bi vojska jurnula za njima,
sakrili bi se u ovakvim skrovištima.
To je poznata strategija gerilskog ratovanja.
Slične je tunele kopao Vijetkong u Južnom Vijetnamu.
I afganistanski pobunjenici činili su isto
da se sakriju od nadmoćnih snaga Sovjeta, a poslije i Amerikanaca.
Službeni stav
da su Frigijci iskopali ove tunele kao svojevrsnu vojnu bazu
naizgled potvrđuje jedna od domišljatijih značajki kompleksa.
Ogromni se kameni diskovi mogu pogurati
i tako zatvoriti prolaze.
Ova pomična vrata promjera su do 150 cm
i teže do pola tone.
Disk ima rupu s unutarnje strane.
U disk bi se umetnuo manji kamen, koji bi služio kao drška.
Osoba na drugoj strani bila bi suočena s glatkom preprekom.
Ali jesu li Frigijci zaista zaslužni za ta domišljata vrata
ili su ona već bila ovdje?
Isklesana su iz istog komprimiranog pepela
kao „vilinski dimnjaci”.
Iste su meke stijene omogućile nekome da iskopa ovo sklonište.
Vrata se mogu čvrsto zatvoriti i odvojiti razine.
Takvo što zahtijeva vrhunsko poznavanje graditeljstva.
Ali stijene su mekane
i odlučni napadači naoružani maljevima i dlijetima
lako bi se mogli probiti.
Time bi poništili sav trud koji je bio potreban za izradu ovih megalita.
Pitam se jesu li vrata uopće osmišljena za obranu od napadača.
Čini mi se da nisu imala obrambenu ulogu,
već su bila domišljat način osiguravanja privatnosti
ili su služila za prevenciju od požara.
Čak i ako je ovo mjesto bilo vojna utvrda,
zašto su je iskopali ovdje?
Ovdje nije bilo ničega što bi branili.
Nisu postojala naselja
iznad Derinkuyua sve do 1830. g.
Ideja da je ovo mjesto gdje bi se ljudi skrivali od vojski osvajača
nema mi mnogo smisla.
Kad osvajačka vojska dođe na neki teritorij,
čini to s namjerom da ga okupira.
Morali bi samo blokirati ulaze i čekati da umrete od gladi.
Zato mi ta ideja nema smisla.
Mislim da su se akademici zanijeli
procjenom 8. st. pr. n. e.
To su samo najstariji tragovi koje smo pronašli.
Da.
Ali to ne znači da su isti ljudi izgradili sklonište.
Možda je već bilo ovdje.
Moguće je. To je još zagonetka.
-To je samo najizglednija teorija. -Da.
Ali ne jedina ispravna.
Datiranje ovog podzemnog grada
neprecizno je koliko arheološko datiranje može biti.
Svi predloženi datumi nastali su na temelju razdoblja korištenja građevine.
To što živim u kući
ne znači da je izgrađena tik prije mog useljenja.
Zbog toga sumnjam u ispravnost prihvaćene starosti ovih tunela.
Je li moguće da su stariji,
mnogo stariji nego što prihvaćeno mišljenje nalaže?
I je li moguće da nisu izgrađeni za skrivanje pred vojskom osvajača,
već za skrivanje od nečeg drugog?
Na najstarijim razinama, onima koje su najbliže površini,
dojam je da komore nisu građene za obranu,
već za život.
Podzemni su gradovi organizirani za život ljudi.
Za svakodnevicu.
Imali su sve dostupne resurse:
kuhinje, smočnice, životni prostor.
Znamo da su se neki odjeljci koristili za kuhanje
i da su gradili male dimnjake.
Neke su prostorije na gornjim katovima služile kao konjušnice.
Životinje su im bile najvrednija imovina.
Otkriveno je da je jedno područje bilo drevna vinarija,
gdje su drobili grožđe.
Tuneli su doista vrlo pogodni za vinski podrum.
Temperatura je ugodna
bez obzira na to koliko je na površini vruće ili hladno.
Hrana bi ovdje ostala dulje svježa.
Očito je da je Derinkuyu izgrađen za mnogo ljudi.
Podzemni bunker.
PLANINSKI KOMPLEKS CHEYENNE - SAD
Sjetite se suvremenih građevina
koje su ljudi izgradili kao mjesta za život ispod zemlje.
Planinskog kompleksa Cheyenne u Coloradu.
DIXIA CHENG - KINA
Mreže tunela Dixia Cheng ispod Pekinga.
PREDSJEDNIČKI CENTAR ZA HITNE OPERACIJE - SAD
Predsjedničkog centra za hitne operacije ispod Bijele kuće.
Nijedna nije izgrađena za obranu od osvajača.
Izgrađene su kao utočišta,
da očuvaju život u slučaju neke nadzemne prijetnje.
Mislim da je upravo tako bilo…
i u Derinkuyuu.
Ali vjerujem i da je ovaj bunker izgrađen mnogo prije
nego što su arheolozi voljni razmotriti.
Neki dokazi ukazuju na to
da je Derinkuyu možda izgrađen za vrijeme ledenog doba.
Dokazi u vidu tragova ručnih sjekira
na zidovima Derinkuyua.
Samo kilometar i pol od Derinkuyua
turski arheolozi koji su istraživali drevno riječno korito
pronašli su nekoliko ručnih sjekira i kamenih alatki
iz otprilike 9500. g. pr. n. e.,
s kraja posljednjeg ledenog doba.
Istim su alatom
izdubljene najpliće i najstarije komore Derinkuyua.
KARAHAN TEPE - TURSKA
Sjetite se polupodzemne komore u Karahan Tepeu,
manje od 500 kilometara odavde,
sa stupovima koji vrlo sliče
prirodnim „vilinskim dimnjacima” u Kapadokiji.
Nitko ne poriče
da je ova komora izdubljena pred kraj posljednjeg ledenog doba,
pa nema razloga zašto Derinkuyu
ne bi bio izgrađen u otprilike isto vrijeme.
Dok otkrivamo koliko je Derinkuyu dubok i složen,
teško je zanemariti goleme razmjere tog poduhvata
i nevjerojatan trud koji je bio potreban da se izdube svi ovi tuneli.
Ovaj je graditeljski pothvat još dojmljiviji
kad uzmemo u obzir da ovo nije jedini podzemni grad u Kapadokiji.
Godine 2013. građevinski su radnici
otkrili novi niz tunela u Nevşehiru,
27 kilometara dalje.
Otkrili su podzemni grad još veći od Derinkuyua.
Otad su otkriveni novi podzemni gradovi.
TURSKA - SIRIJA
Nevjerojatno je što su samo u Kapadokiji…
KAPADOKIJA - DERINKUYU
…arheolozi otkrili 36 podzemnih gradova.
Računamo li i one sa samo dvije razine,
ima ih čak 200.
Jedan od tih podzemnih gradova, samo osam kilometara od Derinkuyua,
skriva nevjerojatnu tajnu.
Tuneli u Kaymakliju imaju osam podzemnih razina
i pokrivaju veće područje od Derinkuyua.
Na temelju broja skladišnih komora izdubljenih u zidovima,
arheolozi smatraju da je ovaj bunker mogao izdržavati 3500 ljudi.
Ali uvjerljivo najdojmljivija značajka Kaymaklija nalazi se na trećoj razini.
Podzemni tunel koji vodi u daljinu.
Danas je neprohodan,
ali neki tvrde da je povezivao Kaymakli s Derinkuyuom.
Bio je dugačak oko osam kilometara.
Štoviše, arheolozi su utvrdili
da je barem šest drugih podzemnih kompleksa u Kapadokiji
međusobno povezano sličnim podzemnim prolazima.
Po mom mišljenju, to mijenja sve.
Ovi podzemni labirinti nisu samo odvojeni izolirani bunkeri.
Dio su golemog i rasprostranjenog projekta
koji je uključivao na desetke sličnih građevina diljem regije.
KAPADOKIJA
Samo bi se vrlo motivirana kultura upustila u takvo što.
Kakva bi to razorna prijetnja
nagnala cijeli narod,
možda stotine tisuća ljudi, na život ispod zemlje?
Mora postojati bolje objašnjenje za te podzemne gradove
od skrivanja pred vojskama osvajača.
Odgovor možda leži u jednom od najstarijih mitova ove regije,
koji datira tisućama godina unatrag, do zoroastrijanaca.
Ovo su slavni kapadokijski vrteći derviši.
Pobožni su sljedbenici religije sufizma,
jednog od rijetkih nasljeđa drevne kulture zoroastrizma.
Drevni perzijski prorok Zarathuštra osnovao je, prema nekima,
najstariju neprekidno prakticiranu religiju.
Njezini sveti tekstovi spominju podzemni grad nalik na Derinkuyu
i daju nam do znanja tko ga je izgradio i zašto.
Zarathuštra je pričao o prvom kralju i osnivaču civilizacije,
čovjeku po imenu Yima.
Jednoga je dana Yima bio pored rijeke,
kad se veliki bog Ahura Mazda pojavio sa zloslutnim upozorenjem.
Ne na potop, već na kobnu zimu.
Rekao je Yimi da izgradi varu, ogromno podzemno sklonište.
U njega je trebao dovesti najbolje muškarce, žene i životinje.
Po dvoje od svake vrste.
Yima je morao pohraniti sjeme svakog stabla i voćke
te stvoriti neiscrpne zalihe koje će trajati do isteka kobne zime.
A sveti nam tekstovi govore
i da će kobnu zimu navijestiti zmija na nebu.
Navodno mitska vara
slična je podzemnim gradovima kakve nalazimo u Kapadokiji.
Ali tradicionalni povjesničari ne žele vidjeti poveznicu.
Mit o Yimi samo je jedan od mitova
koji, prema arheolozima, ne znače ništa.
No spominje dolazak užasne zime.
Geolozi su potvrdili
da je razdoblje mlađeg drijasa bilo popraćeno velikim poplavama
nalik na one iz mitova,
kao i da su nakon toga temperature na planetu drastično pale.
Bila je to uistinu kobna zima.
A tu je i poveznica nagovještaja kobne zime
s pojavom velike zmije na nebu,
baš poput zmija iz mitova drevnih Azteka
ili Irokeza.
Zmije se oduvijek povezuju s kataklizmama.
To me podsjeća i na stupove Göbekli Tepea
prekrivene rezbarijama zmija koje naizgled padaju s neba.
Ili na zmiju urezanu u malteški hram Ggantiju.
Ili na Zmijski humak u Sjevernoj Americi.
Naravno, arheolozi uopće ne povezuju te drevne simbole i predaje
s različitih strana svijeta…
XOCHICALCO - MEKSIKO
…a kamoli s istim događajem.
Ali vidjeli smo kako su se različite i navodno nepovezane građevine
diljem svijeta
naizgled okoristile ostavštinom drevnog znanja.
Nasljeđem nepoznatog porijekla.
Zapanjujuća je implikacija da je tijekom ledenog doba
napredna civilizacija, čiji se utjecaj osjetio diljem svijeta,
koegzistirala s lovcima-sakupljačima, čiju smo prisutnost također dokazali.
Ta je civilizacija uništena
u zagonetnim kataklizmama mlađeg drijasa.
Jesu li sve te reference na zmije također dio istog nasljeđa?
Upozorenje koje su nam ostavili preživjeli.
Mi ljudi vrsta smo koja pati od amnezije.
Toliko su nas pogodile kataklizme
pred kraj posljednjeg ledenog doba
da smo zaboravili važno poglavlje svoje povijesti.
A to može biti veoma problematično jer, baš kao i u mnogim mitovima,
priča o Yimi završava jasnim upozorenjem bogova
da će jednoga dana opet doći do slične katastrofe.
Hoće li?
Dugo nam je bio zagonetan uzrok poplava,
požara i pada temperature u mlađem drijasu,
ali novi geološki dokazi ukazuju na strašnu mogućnost.
Ti su dokazi i danas vidljivi
na izbrazdanom krajoliku prapovijesne Amerike.
To je moje sljedeće odredište.
Uvjeren sam da je porijeklo zmijske simbolike
povezano s „nebeskim zmijama”
koje mi zovemo kometi.
Prijevod titlova: Srđan Kos