‏- סדרה של NETFLIX -
‏אני טוען, שמה שהיינו מזהים
‏כציוויליזציה מפותחת התקיים בעידן הקרח.
‏אני לא אומר שהם טסו לירח.
‏אבל אני כן אומר שהם היו ‏הרבה, הרבה יותר מפותחים
‏מבחינת ידע מדעי,
‏ידע על כדור הארץ, ידע על היקום,
‏מכפי שלימדו אותנו.
‏ושהם הגיעו להישגים הנדסיים מדהימים,
‏כמו האתר שאני בדרכי אליו, ‏בחבל קפדוקיה שבתורכיה.
‏יש בונקר הישרדותי עתיק ‏עמוק מתחת לפני האדמה…
‏הוא לא נבנה רק כדי לשמש מקלט לכמה אנשים, ‏אלא כדי לשמש מקלט לאלפים.
‏היסטוריונים מהזרם המרכזי ‏מתלבטים כבר זמן רב לגבי מטרתו,
‏אבל אני מאמין שהוא עשוי להסביר
‏כיצד הציוויליזציה העתיקה האבודה ‏שאותה אני מחפש אבדה.
‏זהו הסיפור של דרינקויו.
‏- חורף קטלני -
‏הגעתי לחבל ארץ תורכי בשם קפדוקיה.
‏כ-390 ק"מ מדרום-מערב ‏למתחמים המסתוריים של גבקליטפה…
‏- גבקליטפה -
‏שנקברו באופן מכוון,
‏כשהם מנציחים תקופה קטקליזמית ‏בסוף עידן הקרח.
‏לפני מיליוני שנים, נוף האזור הזה השתנה
‏בעקבות סדרה של התפרצויות געשיות, ‏שהותירו שכבות על גבי שכבות של אפר
‏שנדחסו במשך אלפי שנים לאבן רכה בשם טוף.
‏אבן שאיתני הטבע עיצבו בקלות,
‏ויצרו את מה שהמקומיים קוראים להם ‏"ארובות הפיות".
‏אבל זו גם אבן שאפשרה את בניית
‏אחד מהפרויקטים הענקיים המרשימים ביותר
‏שהאנושות לקחה על עצמה אי פעם ‏עמוק מתחת לאבן הרכה הזו.
‏במרחק ק"מ ספורים מהמקום שבו אני עומד,
‏העיר החבויה המסתורית ‏שנוצרה לפני אלפי שנים נחשפה.
‏היא מעשה ידיה של ציוויליזציה שטרם זוהתה,
‏שאותה בבירור הניע פחד.
‏אם כן, השאלה הגדולה היא, פחד ממה?
‏העיר הקרובה ביותר, דרינקויו, ‏נראית לא מרשימה.
‏אבל ב-1963, קבלנים ששיפצו פה בית שברו רצפה
‏וגילו מנהרה עמוקה שהובילה לעולם נשכח.
‏קשה להאמין, כשהולכים ברחובות המאובקים ‏של העיירה הקטנה הזו,
‏שממש מתחת לרגליי, חצוב בסלע החי
‏מתחם תת-קרקעי עתיק, עצום ומסתורי.
‏אם אתם קלאוסטרופוביים, ראו הוזהרתם.
‏אנחנו יורדים אל מתחת לאדמה.
‏זו העיר התת-קרקעית דרינקויו.
‏- דרינקויו -
‏סדרת מנהרות וחדרים מאבן
‏הצונחים לעומק של 85 מטר מתחת לפני השטח…
‏ויוצרים 18 מפלסים של חדרים ומנהרות.
‏המתחם כולו נחצב בסלע בעזרת גרזנים.
‏מבוך צפוף ומבלבל
‏שמתרחב מדי פעם למרחבים פתוחים גדולים.
‏מבפנים, כמעט אי אפשר ‏לקלוט את קנה המידה של המקום.
‏אבל רוב העיר התת-קרקעית הזו מופתה,
‏ואם נסיר את האבן שבין המרחבים,
‏נוכל לראות חתך רוחבי של העיר,
‏והיא מדהימה לחלוטין.
‏זו מושבת נמלים בגודל אנושי, ‏עם מערות ומנהרות תת-קרקעיות
‏המשתרעות על פני שטח של ארבעה קמ"ר.
‏כדי לשמור עליה מאווררת, ‏יש בדרינקויו יותר מ-15,000 פתחי אוורור
‏המחברים בין המפלסים העליונים לפני השטח…
‏ויותר מ-50 פירים אנכיים,
‏חלקם משתרעים עד למפלס פני התהום ‏בעומק של 85 מטר מתחת לפני השטח,
‏מכאן שם המקום.
‏משמעות המילה דרינקויו היא "באר עמוקה".
‏דרינקויו, המקורית והמורכבת להדהים ‏מבחינה אדריכלית,
‏יכלה לפי החישובים ‏לתת מחסה ל-20,000 אנשים.
‏אבל נותרו שאלות.
‏אילו אנשים, מתי ולמה?
‏קשה לדעת בדיוק,
‏משום שדרינקויו היא כמו זירת פשע ‏שנרמסה במשך דורות.
‏- תורכיה ‏סוריה -
‏תרבויות רבות עברו בחלק הזה של תורכיה.
‏- קפדוקיה -
‏במשך מאות שנים, ‏קפדוקיה עמדה באזור בעל חשיבות אסטרטגית…
‏- נבשהיר ‏דרינקויו -
‏לאורך דרך המשי האגדית ‏שחיברה את אסיה לאירופה
‏עוד בימי אלכסנדר הגדול.
‏- דרך המשי -
‏המלומדת התורכיה סבים טונקדמיר
‏היא מומחית בנוגע למנהרות של דרינקויו ‏ודייריהן השונים.
‏- סבים טונקדמיר ‏מנהלת המוזאון -
‏חבל הארץ הזה ‏היה ביתן של ציוויליזציות רבות.
‏אם נמנה אותן מההתחלה,
‏היו החתים,
‏אז היו הפריגים, אז הפרסים,
‏הממלכה הקפקודית,
‏האימפריה הרומית.
‏כל האנשים שעברו באזור השתמשו בהן.
‏הן היו בשימוש עד לתקופה העות'מאנית.
‏- 1,400 לספירה -
‏כשגילו את המנהרות לראשונה,
‏ארכאולוגים מצאו חפצים ‏שהושארו בידי נוצרים קדומים
‏ובמפלסים העמוקים ביותר, חדרי פגישות סודיים
‏עם תקרות מקומרות מגולפות כמו כנסיות.
‏לכן התאוריה המקורית,
‏שהיסטוריונים רבים דבקים בה עד היום,
‏הייתה שהמנהרות מתחת לדרינקויו
‏נחצבו במאה השביעית לספירה בידי נוצרים…
‏- 650 לספירה -
‏שניסו להתחבא מפשיטות של שודדים ערבים.
‏זה סיפור שקורץ לתיירים מערביים.
‏בנוסף לכך, הוא גם שגוי לחלוטין.
‏חפירות מאוחרות יותר מצאו ראיות ‏לכך שאנשים השתמשו בעיר התת-קרקעית
‏עוד במאה השמינית לפני הספירה…
‏- 750 לפנה"ס -
‏מאות שנים לפני שהיו באזור נוצרים.
‏אנחנו נתקלים בזה שוב ושוב ‏באתרים ארכאולוגיים ברחבי העולם.
‏קיימת הבחנה עיקרית ‏שמתבססת על חוכמתם של הארכאולוגים
‏ופעם אחר פעם, ההבחנה הזו שגויה.
‏מבחינה עובדתית.
‏חפירות מאוחרות יותר מפריכות אותה, ‏ועדיין, היא לא משתנה.
‏אל תסמכו על ההבחנות שמתפרסמות. ‏עשו את המחקר בעצמכם.
‏אל תסמכו על המומחים-לכאורה.
‏תרבויות רבות ‏השתמשו במנהרות האלה במשך מאות שנים,
‏אבל מה שאני רוצה לגלות הוא ‏מי התחילו את הפרויקט המרשים הזה.
‏מאיזו תקופה הם?
‏ההיסטוריון חוסאם סולימנגיל ‏חקר את האתר במשך עשרות שנים,
‏בניסיון לפתור את תעלומת מקורותיו.
‏כשאני מסתכל על דרינקויו ‏ועל המורכבות שלו, אני נדהם.
‏מתי, לדעתך, התחיל הפרויקט הזה?
‏יש כמה תאוריות שונות בעניין…
‏- חוסאם סולימנגיל ‏היסטוריון -
‏ולאף אחת מהן אין הוכחה מדעית.
‏כן.
‏לא הצליחו למצוא שום מידע כתוב.
‏לא הצליחו למצוא חומרים אורגניים ‏לביצוע תיארוך פחמן.
‏יש בכלל תיארוכי פחמן?
‏ככל הידוע לי, אין תיארוכי פחמן.
‏זה מדהים.
‏התאריך הוא עדיין תעלומה גדולה.
‏יש לי תאוריות משלי,
‏אבל חוסאם מציג תאריך
‏המתבסס על התרבות העתיקה ביותר ‏שהשתמשה, לידיעתנו, במנהרות האלה.
‏התאוריה המתקבלת ביותר על הדעת, בעיניי,
‏היא סביבות המאה השמינית לפני הספירה.
‏באותה תקופה, חי באזור הזה
‏עם בשם "הפריגים",
‏שעליהם איימה אימפריה אחרת, האשורים.
‏אנחנו יודעים שהיה צבא אשורי גדול ‏שהגיע מכיוון דרום-מזרח.
‏הפריגים ודאי צפו בצבא הפולש באימה צרופה.
‏האשורים נודעו בשל פשיטת עורות אסירים,
‏שיפוד אנשים ושרפת ילדים בעודם חיים.
‏לפי עדויות מאוחרות יותר,
‏כשהפולשים האשורים התעמתו ‏עם מתיישבי הבקעה הזו,
‏הטקטיקות המקוריות של המגינים הפתיעו אותם.
‏הפריגים לחמו נגד הצבא האשורי
‏בשיטות של מלחמת גרילה,
‏ותקפו את הצבא מכיוונים בלתי צפויים.
‏כשהצבא רדף אחריהם,
‏הם השתמשו במקומות המחבוא האלה.
‏זו אסטרטגיה עתיקת יומין במלחמת גרילה.
‏מנהרות דומות נחפרו בידי הווייטקונג ‏בדרום וייטנאם.
‏ומורדים אפגנים פעלו באותה צורה
‏כדי להתחבא מכוחותיהם החזקים ‏של הסובייטים, ובהמשך, של האמריקאים.
‏נראה שעל העמדה הרשמית הזו,
‏שהפריגים חפרו את התעלות האלה ‏כבסיס צבאי סודי,
‏מצביע אחד המאפיינים ‏המתוחכמים ביותר של המתחם הזה…
‏עיגולי אבן מסיביים שאותם ניתן לגלגל למקומם
‏כדי לאטום את המעברים.
‏הדלתות המתגלגלות האלה ‏הן בקוטר של עד מטר וחצי
‏והן שוקלות עד חצי טונה.
‏במשטח הפנימי של הגלגל יש חור.
‏אם תכניסו אבן נועלת קטנה יותר כידית, ‏תוכלו לגלגל את האבן לסגירת הפתח,
‏ובכך ליצור מחסום חלק ואימתני ‏לכל מי שיימצא בצד האחר.
‏אבל האם הפריגים ‏באמת יצרו את הדלתות הגאוניות האלה,
‏או שהן כבר היו פה?
‏הן חצובות מאותו אפר דחוס
‏שיצר את ארובות הפיות.
‏אותה אבן רכה שאפשרה למישהו ‏לחפור את כל זה מלכתחילה.
‏אלו דלתות שניתנות לאטימה, ‏המפרידות בין מפלס למפלס,
‏ודרוש הנדוס מתוחכם כדי להציב אותן במקומן.
‏אבל האבן רכה,
‏ותוקפים נחושים חמושים בפטישים ואזמלים
‏יכלו לפרוץ דרכה בקלות,
‏ולהפוך את המאמץ ‏שביצירת המגליתים האלה לחסר תועלת.
‏אני מתחיל לתהות אם הם באמת ‏נועדו להרתיע תוקפים אנושיים.
‏בעייני, אלה נראים פחות כמו ביצורים הגנתיים
‏ויותר כדרך מחוכמת לאפשר פרטיות בין החלקים,
‏או למנוע התפשטות של אש.
‏גם אם המקום הזה נבנה במקור כבסיס צבאי,
‏למה לחפור אותו פה?
‏לא היה פה שום דבר להגן עליו.
‏לא היו יישובים
‏מעל לקרקע בדרינקויו, עד שנת 1830.
‏הרעיון שאלה מקומות שאליהם אנשים באו ‏כדי להתחבא מצבאות פולשים
‏לא הגיוני בעיניי.
‏כשצבא פולש נכנס לשטח,
‏הוא רוצה לקחת את השטח, ‏להחזיק בו ולכבוש אותו.
‏כל מה שעליהם לעשות הוא ‏לחסום את הכניסות ולחכות עד שתמותו מרעב.
‏אז הרעיון הזה פשוט לא הגיוני.
‏תבינו, לדעתי, האקדמיה עושה יותר מדי מאמצים
‏להגיד שזה קרה במאה השמינית לפנה"ס
‏כי אלה התאריכים המוקדמים ביותר ‏שבהם מצאנו שימוש במקום.
‏כן.
‏אבל אנחנו לאו דווקא יודעים שהוא נבנה אז.
‏אולי הוא כבר היה בנוי.
‏בהחלט אפשרי, זו עדיין תעלומה.
‏זו פשוט התאוריה הסבירה ביותר… ‏-כן.
‏…לא התאוריה הנכונה היחידה.
‏התיארוך של העיר התת-קרקעית הזו
‏הוא לא ודאי ‏ככל שתיארוך ארכאולוגי יכול להיות.
‏כל התאריכים המשוערים ‏נגזרים מהשימוש במבנה בתקופות שונות.
‏העובדה שאני גר היום בבית
‏לא אומרת שהוא נבנה בדיוק לפני שעברתי אליו.
‏הרעיון הזה גורם לי לפקפק ‏בתיארוך הרשמי של המנהרות האלה.
‏האם ייתכן שהן עתיקות,
‏הרבה יותר מכפי שטוענת התאוריה המקובלת?
‏והאם הן נבנו לא כמחבוא מצבא פולש
‏אלא כמחבוא ממשהו אחר?
‏במפלסים העתיקים ביותר, ‏הקרובים ביותר לפני השטח,
‏נראה שהחדרים לא מעוצבים להגנה
‏אלא למחייה יום-יומית.
‏הערים התת-קרקעיות ‏אורגנו במטרה לספק מגורים לאנשים.
‏במילים אחרות, בשביל חיי יום-יום.
‏וכל המשאבים היו זמינים לכך.
‏החל מהמטבח, דרך המזווה ועד לשטחי מגורים.
‏אנחנו יודעים שחלקים מסוימים שימשו לבישול
‏ואנחנו יודעים שבנו ארובות קטנות.
‏בקומות הכניסה, יש חדרים שנקראו אורוות.
‏בעלי חיים היו ‏הנכסים היקרים ביותר לאנשים האלה.
‏אזור אחד אפילו זוהה כיקב עתיק
‏שבו מעכו ענבים.
‏אכן, המנהרות היו יכולות ‏לשמש כמרתפי יין מעולים.
‏הטמפרטורה נשארת בטווח נוח למדי,
‏לא משנה כמה חם או קר על פני השטח.
‏אוכל היה שומר פה על טריות ליותר זמן.
‏ברור שדרינקויו נוצר ‏כדי לשמש אוכלוסייה לא קטנה.
‏בונקר תת-קרקעי.
‏- הבונקר הגרעיני בהר שאיין ‏ארה"ב -
‏חשבו על כל הדוגמאות העכשוויות
‏לחללי מגורים גדולים ‏שבני אדם בנו מתחת לקרקע.
‏הבונקר הגרעיני בהר שאיין שבקולורדו.
‏- דיסיה צ'נג ‏סין -
‏רשת המנהרות "דיסיה צ'נג" ‏שנחפרה מתחת לבייג'ינג.
‏- מרכז המבצעים הנשיאותי לשעת חירום ‏ארה"ב -
‏מרכז המבצעים הנשיאותי לשעת חירום ‏שמתחת לבית הלבן.
‏אף אחד מהם לא נבנה ‏על מנת להגן מפני צבאות פולשים.
‏הם נבנו כמקומות מפלט,
‏לשמר חיים במקרה של איזשהו איום מלמעלה.
‏אני חושב שזה בדיוק מה שקרה…
‏בדרינקויו.
‏אבל אני גם מאמין שהבונקר הזה ‏נבנה מוקדם הרבה יותר
‏מכפי שארכאולוגים מוכנים לשקול.
‏יש ראיות המרמזות על כך
‏שייתכן שדרינקויו ‏מתוארך לעידן הקרח האחרון.
‏מדובר בסימנים האלה, שנעשו באמצעות גרזנים
‏על קירות דרינקויו.
‏במרחק קילומטר וחצי בלבד מחוץ לדרינקויו,
‏ארכאולוגים תורכים שחקרו אפיק נחל עתיק
‏מצאו מספר גרזנים וכלי אבן
‏המתוארכים לסביבות 9,500 לפנה"ס,
‏סוף עידן הקרח האחרון.
‏בדיוק כלים מהסוג
‏שעיצבו את החדרים הרדודים ‏והעתיקים ביותר של דרינקויו.
‏- קרהנטפה ‏תורכיה -
‏חשבו על החדר החצי-תת-קרקעי בקרהנטפה,
‏במרחק של פחות מ-480 ק"מ מפה,
‏עם העמודים שלו, שדומים כל כך
‏לארובות הפיות שנוצרו בדרך טבע בקפדוקיה.
‏אף אחד לא מערער על כך
‏שהחדר הזה נחצב בסוף עידן הקרח האחרון,
‏ולכן, אין סיבה שדרינקויו
‏לא יכול היה להיבנות בסביבות אותה התקופה.
‏כשדרינקויו חושף את עומקו ואת מורכבותו,
‏קשה להתעלם מקנה המידה העצום של הפרויקט
‏ומהמאמץ האדיר שנדרש בחפירתו מלכתחילה.
‏מה שהופך את ההישג ההנדסי הזה ‏למרשים עוד יותר
‏היא העובדה שזו לא העיר התת-קרקעית ‏היחידה בקפדוקיה.
‏ב-2013, עובדי בנייה נתקלו
‏בסדרה נוספת של מנהרות בנבשהיר,
‏במרחק 27 ק"מ.
‏הם גילו עיר תת-קרקעית ‏גדולה עוד יותר מדרינקויו.
‏מאז, ערים תת-קרקעיות נוספות התגלו.
‏- תורכיה ‏סוריה -
‏האמת המדהימה היא שפה בקפדוקיה…
‏- קפדוקיה ‏דרינקויו -
‏ארכאולוגים זיהו 36 ערים תת-קרקעיות כאלה.
‏ואם נוסיף את אלה שיש להן רק שני מפלסים,
‏המספר קופץ ל-200.
‏אחת מהערים התת-קרקעיות האלה, ‏במרחק של שמונה ק"מ בלבד מדרינקויו,
‏אוצרת בחובה סוד מדהים.
‏המנהרות בקיימקלי ‏מגיעות לעומק של שמונה מפלסים
‏ומתפרסות על אזור רחב יותר מדרינקויו.
‏בהתבסס על מספר חדרי האכסון ‏שנחצבו בתוך הקירות,
‏ארכאולוגים מאמינים שהבונקר הזה ‏היה יכול להכיל עד 3,500 אנשים.
‏אבל המאפיין המדהים ביותר של קיימקלי ‏נמצא פה במפלס השלישי.
‏מנהרה תת-קרקעית שמשתרעת למרחק גדול.
‏אי אפשר לעבור בה כיום,
‏אבל יש הטוענים שהמנהרה החסומה הזו ‏מחברת בין קיימקלי לדרינקויו.
‏מרחק של כשמונה ק"מ בקו ישר.
‏למעשה, ארכאולוגים אישרו
‏שלפחות שישה מתחמים תת-קרקעיים ‏אחרים בקפדוקיה
‏מחוברים זה לזה ‏באמצעות מעברים תת-קרקעיים דומים.
‏לדעתי, זה משנה את הכול.
‏המבוכים התת-קרקעיים האלה ‏אינם בונקרים מבודדים.
‏הם חלק מפרויקט מסיבי ונרחב
‏שבו מעורבים עשרות אתרים דומים ‏הפזורים ברחבי האזור.
‏- קפדוקיה -
‏רק תרבות בעלת מוטיבציה גבוהה מאוד ‏הייתה לוקחת על עצמה משימה כזו.
‏איזה מין איום יכול להיות הרסני כל כך
‏כדי לאלץ עם שלם,
‏אולי אפילו מאות אלפים מהם, ‏לחצוב לעצמם חיים חדשים מתחת לאדמה?
‏מוכרח להיות הסבר אחר לבניית המקומות האלה,
‏הסבר הגיוני יותר ממחבוא מפני צבאות פולשים.
‏התשובה אולי טמונה ‏באחד מהמיתוסים העתיקים ביותר של האזור,
‏שמתוארך לתקופת הזורואסטרים, ‏אלפי שנים מוקדם יותר.
‏אלה כמה מהדרווישים המחוללים ‏המפורסמים של קפדוקיה.
‏מאמינים אדוקים בדת הסופית.
‏אחד מהשרידים היחידים שנותרו ‏מהתרבות הזורואסטרית העתיקה.
‏הנביא הפרסי הקדום, זרתוסטרא, ‏הקים דת שיש המחשיבים
‏לדת העתיקה ביותר ‏שבכל תקופה יש המאמינים בה.
‏הכתבים הקדושים שלה מתייחסים ‏לעיר תת-קרקעית בדיוק כמו דרינקויו,
‏ומספרים לנו בדיוק מי בנה אותה ומדוע.
‏זרתוסטרא דיבר על המלך הראשון, ‏מייסד הציוויליזציה,
‏איש בשם יימה.
‏יום אחד, כשיימה היה ליד נהר,
‏האל הגדול, אהורה מזדא, ‏הופיע לפניו כשבפיו אזהרה מאיימת.
‏לא על מבול, אלא על חורף קטלני.
‏והוא הורה ליימה לבנות וארה, ‏מקלט תת-קרקעי עצום.
‏לתוכו, עליו להכניס את הטובים ‏שבגברים, שבנשים ושבחיות,
‏שניים מכל סוג.
‏על יימה לאחסן זרעים מכל עץ ומכל פרי,
‏וליצור אספקה בלתי נדלית ‏עד לקץ החורף הקטלני.
‏והכתבים הקדושים מספרים לנו גם
‏שעל תחילת החורף הקטלני הזה ‏יבשר נחש בשמיים.
‏הווארה המיתית כביכול
‏מזכירה מאוד את הערים התת-קרקעיות ‏שאנחנו מוצאים פה בקפדוקיה.
‏אבל היסטוריונים מהזרם המרכזי ‏מסרבים לראות את הקשר.
‏המיתוס של יימה הוא פשוט עוד אחד מהמיתוסים
‏שהארכאולוגיה מניחה שאין להם משמעות,
‏ועדיין, הוא מספר על בואו ‏של חורף קפוא ונורא.
‏ובדיוק כפי שגאולוגים אישרו
‏שהייתה תקופה של שיטפונות גדולים ‏במהלך ה"יונגר דרייס",
‏בדומה לאלה המתוארים במיתוסים,
‏הם גם ציינו שאחריהם, ‏הטמפרטורות בעולם כולו צנחו.
‏אכן, חורף קטלני.
‏וישנו הפרט המחבר בין תחילת החורף הקטלני
‏להופעתו של נחש גדול בשמיים,
‏בדיוק כמו הנחשים שבהם נתקלנו ‏במיתוסים של האצטקים הקדומים,
‏או של שבט האירוקווה.
‏נחשים תמיד מקושרים לאסונות.
‏אני נזכר גם בעמודים ההם בגבקליטפה,
‏המכוסים בגילופים שמתארים ‏נחשים שנראים כנופלים מהשמיים.
‏או בנחש החרוט במקדש ג'גנטיה הגדול במלטה.
‏או תל הנחש באמריקה הצפונית.
‏כמובן, ארכאולוגים בכלל לא מקשרים ‏את הסמלים והמסורות העתיקים האלה
‏מקצוות שונים של העולם זה לזה…
‏- שוצ'יקאלקו ‏מקסיקו -
‏ובטח שלא לאירוע יחיד.
‏אבל אנחנו ראינו כבר שנראה כאילו ‏מבנים שונים ולכאורה בלתי קשורים
‏בכל רחבי העולם
‏אולי הפיקו תועלת ממורשת של ידע עתיק מאוד.
‏- מלטה -
‏מורשת משותפת שמקורה לא ידוע.
‏הרמיזה המדהימה היא שבעידן הקרח,
‏ציוויליזציה מתקדמת ‏שהשפעתה התפרסה על פני כדור הארץ,
‏התקיימה במקביל לציידים-לקטים ‏שאנחנו יודעים שחיו באותה תקופה.
‏ציוויליזציה שנחרבה
‏באסונות המסתוריים של ה"יונגר דרייס".
‏האם יכול להיות שכל ההתייחסויות האלה לנחשים ‏גם הן חלק מאותה מורשת?
‏אזהרה שהשאירו מאחוריהם ניצולים.
‏בעייני, זה מסתכם בכך ‏שאנחנו, בני האדם, מין הסובל מאמנזיה.
‏נחבטנו חזק כל כך בראשנו ‏בעקבות האסונות שהתרחשו
‏בסוף עידן הקרח האחרון,
‏ששכחנו פרק חשוב בסיפור שלנו עצמנו.
‏וזו עלולה להיות בעיה גדולה, ‏משום שבדיוק כמו ברבים מהמיתוסים האלה,
‏סיפור מאוחר יותר על יימה ‏מסתיים באזהרה ברורה מהאלים
‏שיום אחד, אסון דומה יחזור.
‏הייתכן?
‏במשך זמן רב מאוד, הסיבה לשיטפונות,
‏לשרפות ולצניחת הטמפרטורות ‏ב"יונגר דרייס" נותרה תעלומה,
‏אבל ראיות גאולוגיות חדשות ‏מרמזות על אפשרות איומה.
‏ראיות שעדיין ניתן לראות היום,
‏בנוף המצולק של אמריקה הפרהיסטורית,
‏לשם פניי מועדות.
‏אני משוכנע למדי שמקור סמליות הנחש
‏קשור בדיוק לאותם נחשים בשמיים
‏שאנו מכנים "כוכבי שביט".
‏תרגום כתוביות: אריאן הד