A NETFLIX SOROZATA
Mikor érte el először az ember Amerikát?
Aki az 1960. és 2010. közötti időszakban volt iskolás,
nagy eséllyel ezt a történetet tanulta.
Az utolsó jégkorszakban egy csapat vadászó-gyűjtögető
kelt át az Ázsia és Észak-Amerika közti földhídon,
ahol ma a Bering-szoros található.
És hogy úgy 13 000 évvel ezelőtt, amikor a jég megolvadt,
ők délre vándoroltak, Amerika szívébe.
A régészek meggyőződése az volt,
hogy Amerikát 13 000 évvel ezelőttig nem lakta ember.
Ez volt az uralkodó paradigma Amerika őstörténetéről.
De ez tévedés volt.
A régi elméletet teljesen felborította
a sokkal ősibb régészeti leletek felfedezése.
Megkövült emberi lábnyomokat találtak az új-mexikói sivatagban,
amelyek 22 000 évvel ezelőtt, az utolsó jégkorszak csúcsán keletkeztek.
Míg ez továbbra is vitatott,
ennél is korábbi emberi jelenlét bizonyítéka
bukkant a felszínre nemrég, amely 130 000 évvel ezelőttre datálódik.
Ideje újragondolni az amerikai kontinensen élt
emberek történetének idővonalát.
AMERIKA ELVESZETT CIVILIZÁCIÓJA
Nagyon kevés maradt meg az ősi Észak-Amerika emlékeiből.
Azoknak az építményeknek, amelyeket a 19. században dokumentáltak,
több mint 90%-a teljesen eltűnt,
és a megmaradt alig 10%-nak is a nagy részét
megrongálták és tönkretették.
Felkavaró elképzelni, az ősök milyen értékes titkai vesztek oda
a gyarmatosítók térfoglalása közben,
a bennszülött vallások, hagyományok és építmények
szisztematikus lerombolásakor.
A kevés megmaradt hely
kulcsfontosságú lehet az eltűnt civilizáció lehetőségének megalapozásához.
Az olyan helyek, mint ez, melyet Poverty Point néven ismernek.
A szokatlan „Szegénység pont” név
a régebbi ültetvénytől származik…
ARKANSAS - LOUISIANA - BAYOU MACON FOLYÓ
MISSISSIPPI FOLYÓ - VICKSBURG MISSISSIPPI - JACKSON
…csupán 25 kilométerre
a Mississippi folyótól, Délkelet-Louisianában.
Sokáig azt gondolták, hogy ez csak egy bájos kis domb,
ami csak úgy kinőtt a földből.
De ez nem egyszerűen csak egy domb.
Már a régészek sem vitatják,
hogy ez egy hatalmas, ember alkotta építmény,
amelyet ma egyszerűen úgy hívnak: „A” halom.
Majd kiderült, hogy a hely
számos agyagtárgyat és emberi alakokat rejt…
és a régészek rájöttek, hogy az „A” halom egy jóval nagyobb ősi komplexum része.
Tényleg megéri felmászni ide.
Ez a látvány odalentről nem érzékelhető.
Azonnal észrevettem, milyen lapos ez a táj.
Ha a fákat eltávolítjuk, amit szerintem a régiek
meg is tettek, tökéletesen lapos a láthatár körülöttünk 360 fokban.
De ez nem valamiféle védmű. Hanem akkor micsoda?
Még felülről is nehéz meglátni a teljes képet.
De elég jó elképzelésünk van a hely eredeti elrendezéséről.
És ez semmire sem hasonlít az ősi világból.
Az „A” halom eredetileg 30 méter magasan emelkedett ki,
egy 17 hektáros terület fókuszpontjaként.
Hat koncentrikus karéj volt itt,
mind körülbelül 180 cm magas lehetett, és a tetejük le volt lapítva,
egy 1,2 km átmérőjű félkört alkotva,
melyeket folyosók tagoltak,
egy amfiteátrumhoz hasonlóan.
És a környéken nem kevesebb, mint hat masszív, ember alkotta halom van,
amelyeket a régészek „A”-tól „F”-ig jelöltek meg.
Ez az egyik legnagyobb
és legkomplexebb észak-amerikai lelőhely.
A Poverty Point legidősebb részei 3700 évesek…
KR. E. 1700
…korábbiak, mint az építők mezőgazdasági tevékenységei.
És a Poverty Point-i ős-amerikaiak
utána a következő 600 évet azzal töltötték,
hogy folyamatosan továbbfejlesztették és bővítették.
Miért?
Nem maradt írás vagy hagyomány,
ami elárulná, mi volt Poverty Point célja.
Így a régészek csak találgathatnak.
A hely gondnoka, Mark Brink Jr. történész
kész elismerni, hogy a hivatalos régészet
nem tudott túl sokat megállapítani a rejtélyes lelőhelyről.
Mondjon el mindent, amit tud róla!
MARK BRINK JR. GONDNOK
Az „A” halom hatalmas,
a korszak legnagyobb épített halma a nyugati féltekén,
ami azt jelzi, hogy egy igazán jelentős központ volt.
Erős motivációnak kellett lennie mögötte.
Van elképzelése, mi lehetett ez a motiváció?
Tényleg nem tudjuk.
Valamiféle szertartási központ volt, de még nem tudjuk, miért.
- Hozzátehetjük, hogy „még”? - Igen.
Van egy ötletünk,
miért éppen itt épült, és nem valahol máshol,
és ennek köze van egy még régebbi helyhez, innen három kilométerre délre.
Ahogy dél felé haladunk…
BATH, EGYESÜLT KIRÁLYSÁG 2019. ÁPRILIS 6.
…elérjük az Alsó Jackson halmot.
És Poverty Point három fő halma
észak-déli irányban egy vonalba esik vele.
ŐSI HALMOK ÖSVÉNYE ALSÓ JACKSON HALOM
Az Alsó Jackson halom régebbi Poverty Pointnál.
Kr. e. 3500-ra datálódik, azaz 5500 éves.
Ám Poverty Point megalkotói nemcsak hogy ismerték,
hanem kiindulópontként használták a céljukhoz.
Az ősi építők értettek a földrajzhoz,
tudták, hogyan kell észak felé tájolni.
De van itt még valami Poverty Pointnál,
bár erről a régészek nemigen vesznek tudomást,
ami az egyedi geometriájába van kódolva.
A lapos látóhatár körben mindenfelé lehetővé tette, hogy megfigyeljék
a felkelő és lenyugvó Napot, a Holdat és a csillagokat.
Csillagászoknak való hely.
A legtöbbünk ma nem törődik ezzel.
Fényárban úszva élünk.
Alig látunk valamit az égből.
De ha tanulmányoznánk az égboltot, mint a régiek,
észrevennénk ezt a jelenséget.
A Napnak vannak megállóhelyei a horizonton.
Napfordulónak hívjuk őket.
A Nap megáll a nyári napfordulókor,
és nagyjából úgy marad 2-3 napig,
azután elindul visszafelé a láthatár mentén, mint egy kilengő inga.
Ugyanez történik télen.
William Romain régész-csillagász rájött, hogy ezeket a fontos dátumokat,
a napfordulókat, vagyis az év leghosszabb és legrövidebb napjait,
jelölték meg Poverty Pointnál
az együttállások jól megtervezett rendszerével.
Ha a tér közepén lévő ovális terület
keleti szélére állunk,
A nyári napfordulókor a Nap a „B” jelű, legrégebbi halom
mögött nyugszik le.
Ugyanebből a szemszögből
a téli napfordulókor a Nap pontosan az „E” halom mögött nyugszik le.
Ha átmegyünk a belső ovális tér nyugati szélére,
azt látjuk, hogy a nyári napfordulókor a Nap pontosan a „C” halom fölött kel fel,
míg a téli napfordulókor éppen a „D” halom fölött kel.
Ha egyenesen nyugat felé nézünk a tér közepén keresztül, a tavaszi
vagy őszi napéjegyenlőség idején,
a Nap szinte legurul az „A” halom északi oldalán,
mielőtt eltűnne a láthatár mögött.
Talán vannak még itt érdekes építmények,
amik az égbolt változásait követik.
Az egyik szegletben
a régészek egy nagy, lyukakból álló kört találtak,
amit ma fehér póznák jeleznek.
Nem tudjuk, mekkorák lehettek az eredeti póznák a lyukakban,
de az egész koncepció és kivitelezés
engem az őskori Woodhenge-re emlékeztet, amit Stonehenge közelében ástak ki.
WOODHENGE EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az a különleges Poverty Pointban, hogy milyen sok fakörrel rendelkezik.
Hány van ezekből a körökből?
Legalább 40 van belőlük.
A méretük? Átmérőjük?
Némelyik elég pici, olyan 20 méteres átmérővel,
de van pár nagyobb, legalább 60 méteres,
a koruk viszont nagyon eltérő.
Ezeket több száz év alatt hozták létre,
az ősi amerikaiak sok generációján keresztül,
akik a méretet és helyzetet folyamatosan kiigazították.
Málta jut eszembe, ahol a megalitikus építők
változtatták a templomaik tájolását
a Szíriuszhoz igazodva, és ennek tetőpontja a Ġgantija.
Ott van Göbekli Tepe Törökországban,
ahol a régiek szintén egész sor
templomot emeltek egy évezred alatt
azért, hogy a csillagok mozgását kövessék.
Ezek mind hatalmas projektek,
többször újraépített épületekkel…
…és a generációk során változó tájolással.
Lehet, hogy Poverty Point számos póznakörét szintén
azért alkották, hogy valami égi dolgot kövessenek?
Kifinomult tudás, valódi tudományos ismeret
bizonyítékát adja a hely geometriája.
A hivatalos régészet mégis ódzkodik attól,
hogy elismerje a fakörök csillagászati jelentőségét.
Itt szerintem ez nem helytálló.
Azokat, akik itt éltek és ezt a helyet építették,
miért ne érdekelte volna az égbolt?
- Nem ezt mondom. - Nem.
Biztosan érdekelte őket.
Mégis, mire használhatták a köröket?
Nem tudjuk. Még nem tudjuk,
hogy csillagászati céljuk volt-e.
Igen.
Az ősi kultúrák nagyon kötődtek az égi dolgokhoz.
A régészet nem magát a tényt vitatja,
de hajlamos jelentéktelennek venni.
Ennek részben az lehet az oka,
hogy a legtöbb régész egyszerűen nem ért a csillagászathoz.
Mert nem ezt tanulták.
Másrészt úgy tekintenek erre,
hogy külsősök próbálnak betörni az ő területükre.
Nem azt állítom, hogy Poverty Point megalkotója
az az eltűnt civilizáció volt, amit keresek.
De érdekel a fejlett csillagászati
és geometriai tudás eredete,
ami itt is meglátszik.
Bizonyíték van rá, hogy fejlett építészeti,
földmérési és csillagászati tudást örököltek a korábbi időkből,
de kitől örökölték, és mennyivel korábban?
Nem azt mondom, hogy az ősi amerikaiak
nem tudták volna maguktól felfedezni
és beépíteni ezeket a csillagászati megfigyeléseket.
Ellenkezőleg.
Túlléptünk már azon
a feltevésen, hogy az ősi amerikai kultúrák
vadászó-gyűjtögetők voltak.
Ők ennél sokkal összetettebbek voltak, és jóval kifinomultabbak.
És a Földnek a kozmoszban elfoglalt helyéről,
ahogy Poverty Point elrendezése jelzi,
lényegében ugyanolyan képük volt,
mint amit más ősi lelőhelyeken láttunk…
CHOLULA NAGY PIRAMISA MEXIKÓ
…épp ugyanúgy
a Föld és az ég szent kapcsolatát kutatták.
STONEHENGE EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
KARNAK EGYIPTOM
Poverty Point csak egy a 800 épített halomlelőhely közül,
amelyek Louisiana államban megmaradtak.
CAHOKIA LELŐHELY ILLINOIS
Míg egész Észak-Amerikában
az egymillióra becsült eredetei számukhoz képest…
ETOWAH-I INDIÁN HALMOK GEORGIA
…nagyjából 100 000 halom maradt fenn.
EFFIGY HALMOK IOWA
Ezek közül a leglátványosabb példája annak, ahogy egy halom kifejezi
a Föld és az ég közti szent kapcsolatot,
körülbelül 1000 kilométerre északkeletre fekszik Poverty Pointtól, Ohióban.
Ez a hely lehet a kulcs annak a megértéshez, mi történt
az eltűnt civilizációval, amit keresek.
Egy erdővel sűrűn benőtt gerincen
van az alakot formázó halmok lenyűgöző példája.
Gigantikus munkával formálták át a földet egy élőlény alakjára.
Esetünkben egy 400 méter hosszú kígyó az eredmény.
Úgy hívják: Kígyó halom.
KÍGYÓ HALOM
Kunkorodó farkától indulva
hét kanyar után éri el a teste a fejét,
ahol a tátott szája mintha elnyelni készülne egy másik ovális alakzatot.
Még a levegőből is nehéz kivenni az összes részletet.
De figyelembe véve az eredeti építést érintő új felfedezéseket,
és eltávolítva a fákat,
megmutathatjuk, hogy nézett ki ez a képmás a fénykorában.
A Kígyó halom majdnem 400 méter hosszú
az északnyugati állkapcsától
a dombtető délnyugati sarkán lévő farkáig.
Eredetileg kör alakban kövek álltak a fejénél,
ismeretlen célból.
Közvetlenül a feje mögött két díszes nyúlvány van,
szintén ismeretlen célból.
A Kígyó halom nagyszerű és kecses építmény,
ami ámulatba ejti a látogatókat.
Egyértelműen ősi és rejtélyes hely.
Ki és miért építette ezt az óriási alakot?
OHIO KÍGYÓ HALOM
A tábla azt írja, hogy Kr. u. 1000 körül építették
a bennszülöttek, akiket úgy neveznek, hogy a Fort Ősi Kultúra.
De a táblán, ahogy sok más történelmi jelzőtáblán, téves információ áll.
Az igazság az, hogy senki sem tudja, a Kígyó halom milyen régi.
A Kr. u. 1000 mint dátum
csupán két szerves mintán alapult, amelyeket
a halomból vettek, de ezeket a részeket átépíthették,
mert más régészeti kutatás olyan mintákat vett a kígyó alapjából,
amelyek Kr. e. 321-re datálódnak.
Világos bizonyíték szól amellett,
hogy a Kígyó halom felújításon esett át.
Úgy vélem, az újjáépítések a messzi múltba nyúlnak vissza.
Csupán egy akadálya van az elméletem ellenőrzésének.
A Kígyó halom vezetősége úgy döntött, hogy kitiltanak engem.
Többször is próbáltam engedélyt kérni, hogy itt forgathassunk,
de ezt megtagadták tőlünk.
Az indoklás szerintem ideológiai, és meglehetősen személyes jellegű:
felolvasok ebből az e-mailből.
„A feladatunk biztosítani
a Kígyó halom sértetlenségét és megőrzését,
hogy fizikailag
és történelmi értelmezésében is épen megmaradjon.”
„Mivel a sorozat műsorvezetője, Graham Hancock
olyan elméletet hirdet, amely a mi tudásunk szerint
nem áll összhangban a Kígyó halom igaz történetével,
a kérését elutasítjuk.”
Ez a bizonyos „küldetés”, hogy megvédjék a hely értelmezését,
tulajdonképpen cenzúra.
És mi lenne hatékonyabb módszer
a régészek számára az ellentétes vélemények cenzúrázására és elnyomására,
mint az, hogy megtagadják a belépést a régészeti helyszínekre?
GRAHAM HANCOCK ŐRÜLT?
Nem ez az első eset, hogy ez történik.
Ez sajnos szisztematikus és következetes viselkedés
a régészek között.
Valóban cenzúrát gyakorolnak,
mégpedig úgy, hogy nevetségessé teszik és ócsárolják az alternatív nézeteket.
Szóval pontosan mi is az én elméletemben az,
amit ilyen elfogadhatatlannak ítélnek?
Pusztán arról van szó, hogy fel mertem vetni,
hogy a Kígyó halom építésének koncepciója
Kr. e. 300-nál jóval korábbra nyúlik vissza,
több mint 10 000 évvel korábbra, az utolsó jégkorszak végére.
Számomra ennek bizonyítéka az egyik leglenyűgözőbb tulajdonságában rejlik,
amit a hivatalos régészet nem szívesen vesz tudomásul.
Ismét csak azért, mert köze van az égbolthoz.
Ha átrepülünk a kígyó halom fölött a nyári napfordulókor, június 21. körül,
azonnal észrevesszük, hogy a kígyó állkapcsa
szinte pontosan ahhoz a ponthoz igazodik, ahol a Nap lenyugszik.
Ez történik napnyugtakor a nyári napforduló idején.
BATH, EGYESÜLT KIRÁLYSÁG 2019. ÁPRILIS 6.
Látjuk a kígyó fejét, úgy tűnik, a Napot keresi,
és ahogy a Nap lejjebb megy, egyre jobban látszik
ez a gyönyörű összhang a Föld és az ég között,
és a hely fenségessége magával ragad.
Ma mindenki számára nyilvánvaló,
hogy a nagy kígyó feje hova mutat.
De ezt a gondolatot a régészet nagyon sokáig mellőzte és elvetette.
Az a szervezet, ami a helyet működteti,
hagyta, hogy rengeteg fa nőjön a kígyó feje körül.
Szerintem azt gondolják, ez árnyékot ad a turistáknak.
Ám valójában ez korlátozza azt az elementáris hatást,
amit a lenyugvó Nap felé mutató kígyófej látványa adna.
Jeff Wilson, aki a környékbeli földek nagy részének a tulajdonosa,
a Kígyó Halom Barátai nevű független csoport elnöke,
elkötelezett az őslakos amerikai emlékek megőrzése és népszerűsítése mellett.
Világos, hogy a Kígyó halom nagyon fontos Önnek.
Igen, ez személyesen érint.
Ez az egyik legspirituálisabb hely, amit láttam.
JEFF WILSON TÖRTÉNÉSZ
Ez egy szent hely.
Miután itt járt az ember,
úgy érzi, hogy az élmény megváltoztatta.
A legmesésebb archeoasztronómiai hely Észak-Amerikában,
mind közül.
Ez igaz, ugyanis nemrég megerősítést nyert, hogy a halom építői
okosan beépítettek egy sor ég-föld tájolást
a Kígyó halom tervezésénél.
A fej mögötti második kanyar közepe
keletre mutat, ahol a Nap kel a nyári napforduló idején,
a következő kanyar közepe pedig
a tavaszi és őszi napéjegyenlőség napkeltéjét célozza meg,
amikor a nappal és az éj egyforma hosszú.
Az utolsó kanyar közepe
arra mutat, ahol a Nap a téli napforduló idején kel,
az év legrövidebb napján.
Ami a tekervényes farkat illeti,
ha egyenes vonalat húzunk a középpontjából
a kígyó állkapcsának tövén át,
azt látjuk, hogy a vonal pontosan észak felé mutat.
Ezt megépíteni és kitalálni,
hogy ezek a csillagászati tájolások beépüljenek a szerkezetébe,
- elképesztően zseniális munka… - Zseniális munka, igen.
…az őslakos amerikaiaktól.
Igen. És ezt a zsenialitást könnyedén figyelmen kívül hagyják.
A régészet komolyan veszi a hely csillagászati jelentőségét?
Elég régész van, aki komolyan veszi?
Nem hiszem.
Nagyon kevés ember van, aki egyáltalán odafigyel erre vagy tekintetbe veszi.
Mintha a hivatalos régészek azt akarnák elhitetni,
hogy ezek a csillagászati együttállások a véletlen művei.
Szerintem bátran kijelenthetjük, hogy éltek olyan ősi amerikai bennszülöttek,
akik mérés, geometria és csillagászat terén fejlett tudással rendelkeztek,
és ezt hatalmas létesítmények megalkotására használták,
amelyek nagy része sajnálatos módon odalett.
Egy ilyen gigantikus méretű, a Nappal precízen összehangolt építmény
rendkívüli teljesítmény a vadászó-gyűjtögetőktől,
akik a Kr. e. 3. században éltek.
De bizonyíték van rá, hogy a gerinc, amin a Kígyó halom áll,
már évezredekkel korábban is szent helynek számított.
Minden egyes kultúra, amely itt valaha létezett,
visszamenve az utolsó jégkorszakig, hagyott hátra kulturális maradványokat.
Nekem ez a folyamatos emberi jelenlét azt jelzi,
hogy ez nagyon hosszú ideje szent hely volt.
Igen.
Ezt figyelembe kellene venni
a régészeti narratívában.
Benne kéne lennie a történetben.
Igen.
A régészek tévedtek már máskor, és lehet, hogy megint tévednek.
Mindenesetre nyilvánvaló, hogy a Kígyó halom eredete összetett.
Mi van, ha a Kr. e. 321-es időpont nem a halom építésének éve,
hanem csak egy a számos átépítés közül?
Ne feledjük, hogy egy kígyóról van szó,
és a kígyók híresek arról az adottságukról, hogy váltják a bőrüket.
Ezt a lehetőséget magának a Kígyó halomnak az egyedi tájolása sugallta.
Ugyanis nem igazán tökéletes.
Manapság a nyári napfordulókor a Nap, a Kígyó halomtól nézve,
az állkapocs közepétől számítva két fok eltéréssel nyugszik le.
Ez is elég jó közelítésnek tűnik.
De nehéz elhinni, hogy azok az emberek, akik megterveztek és megalkottak
egy ilyen bonyolult építményt, ami a naptár kiemelt napjait követi,
akik ennyit fáradoztak vele, nem csinálták meg egészen pontosra.
Szerintem pontosra csinálták.
Tudniillik a Föld tengelye eltolódik az évezredek alatt.
Ez a jelenség régóta ismert,
a csillagászok úgy hívják, a keringési sík ferdesége.
Egyszerűen fogalmazva
a Föld tengelye meg van dőlve,
de ez a dőlés nem rögzített és állandó.
41 000 éves ciklusok szerint változik.
Nagyjából két és fél foknyit változik ezalatt.
Előre billen, és vissza,
és ez befolyásolja a nap helyzetét a nyári napfordulókor.
Nem az a kérdés, a kígyó állkapcsa
miért nincs tökéletesen egy vonalban a lenyugvó nappal.
Miért nem teszünk fel más kérdést?
Ha figyelembe vesszük a keringési sík ferdeségét,
az állkapocs és a lenyugvó nap mikor álltak tökéletesen együtt?
Kiderül, hogy nem ezer éve volt…
KR. U. 1000
…és nem is 2300 éve,
amikor a régészek szerint a Kígyó halmot megépítették.
Az, amikor a kígyó szája pontosan a Napra irányult,
nagyjából 12 800 évvel ezelőtt volt…
KR. E. 10 800
…az utolsó jégkorszak végén…
amikor ez a hegygerinc,
amelyen a kígyó van, maga is rendkívül fontos helyet foglalt el.
A jégkorszak csúcsán, nagyjából 20 000 évvel ezelőtt…
CSENDES-Ó. - KORDILLERAI JÉGTAKARÓ É.-AMERIKA - LAURENTIAI JÉGTAKARÓ
…Észak-Amerika nagy részét bő másfél km vastag jégsapka borította.
Ma az ohiói Kígyó halom egy erdős vadon,
de ne a mostani állapotát nézzük!
Nézzük meg, milyen volt az utolsó jégkorszakban!
Maga ez a völgy, ahol a nagy kígyót építették,
tulajdonképpen az észak-amerikai jégtakaró legdélebbi pontját jelöli.
Az óriási jéghegyek, amik a hegygerinc mellett emelkedtek,
úgy nézhettek ki, mint egy fantasztikus regényben.
Azok számára, aki ekkor itt éltek,
úgy tűnhetett, hogy valami jóságos mágikus erő működik itt.
De a jég megtorpanásának ünneplése rövid életű lehetett,
mert valamikor körülbelül 12 800 évvel ezelőtt,
amikor a kígyó még tökéletesen összhangban volt a napfordulóval,
valami hatalmas dolog ment végbe az egész bolygón.
Valami végítéletszerű,
aminek a neve Felső-Dryas.
Ez a radikális éghajlatváltozás és tengerszint-emelkedés időszaka.
Az emberiség túlélte, de éppen hogy.
Izgalmasnak találom, hogy a nyári napfordulóhoz való igazodása révén
a Kígyó halom jelzőtáblaként, dátumbélyegzőként szolgál,
és a 12 800 évvel ezelőtti égre irányítja a figyelmünket,
amikor világméretű kataklizma történt, ami elég nagy volt
ahhoz, hogy elpusztítson egy fejlett civilizációt.
Ismét eszembe jut Göbekli Tepe,
ahol az egyik látványos oszlopba faragott lények alakjai
láthatóan a csillagok állását mutatják meg a nyári napfordulókor,
a Felső-Dryas idejében.
Nézetem szerint nem véletlen, hogy a kígyó és a Nap együttállása
szintén ugyanezt a világpusztító korszakot jelzi.
De miért kígyó?
Szerintem a legjelentősebb
a számos ős-amerikai mítosz és hagyomány,
amelyekben az óriási kígyókat közvetlenül összekapcsolják a drámai változásokkal.
Van egy ősi legendájuk az irokézeknek,
akiknek a területe a fénykorukban mélyen benyúlt Ohióba.
A legendában a rosszfiú egy óriási szarvas kígyó.
Valamikor rég a falut egy hatalmas kígyó gyötörte,
ami a közeli tóban lakott.
Ezért a Nagy Szellem az égből leküldött egy hőst, hogy legyőzze.
A kegyetlen harc során villámok csaptak a kígyóba,
a hangjuk megrázta a Földet, a villanásuk olyan fényes volt,
hogy az emberek szemüket-fülüket eltakarva elrejtőztek félelmükben.
Még a csillagképek is kimozdultak égi helyükből,
és becsapódtak a Földbe, kegyetlen robajjal és perzselő forrósággal.
Egy csillag lezuhant a tóba, megsebesítve a szarvas kígyót.
Ahogy a kígyó fájdalmában a farkával csapkodott,
30 méteres hullámokat vert,
amik egy sor hatalmas áradatként csaptak át a völgyön.
A törzs nagy része nem élte túl, de a kígyót sikerült elűzni.
KARAHAN TEPE TÖRÖKORSZÁG
Láttunk már ilyen kígyóábrázolásokat ősi építményekben a világ minden táján.
XOCHICALCO MEXIKÓ
Mexikó templomain,
amelyeket Quetzalcoatlnak, a tollas kígyónak szenteltek…
…Máltán Ġgantija templomába faragva,
és az égből esőként aláhullva Göbekli Tepe oszlopain.
GÖBEKLI TEPE TÖRÖKORSZÁG
Nagy erejű szimbólum,
és a lelőhelyei az égre irányítják tekintetünket.
CHOLULA NAGY PIRAMISA MEXIKÓ
Miért?
Azt hiszem, az irokéz legendának nagy valóságalapja van.
Talán a csillagok,
vagy csillaghoz hasonló dolgok, valóban lezuhantak a Földre.
Talán hatalmas árvíz jött utána,
a Felső-Dryas világrengető kataklizmája részeként.
Ha a Kígyó halom eredeti változata
valamikor az utolsó jégkorszak végén épült, ahogy én gondolom,
akkor talán arra szánták, hogy üzenetet vigyen a jövőbe,
sőt, figyelmeztetést, hogy mi okozta ezeket az apokaliptikus eseményeket
nagyjából 12 800 évvel ezelőtt,
és arra int, hogy nézzünk fel az égre, mert csillagok hullhatnak onnan.
Negyed úton a Föld körül
bizonyíték van rá, hogy más ősi népek is éltek rettegésben
az égből jövő fenyegetés miatt,
és lépéseket tettek saját védelmükre
Kappadókia szívében, a mai Törökországban,
ahová a következő utam vezet.
A feliratot fordította: Csaba Schlachtovszky, Etelka Polgar