NETFLIXOVA SERIJA
Struja čini čudesa.
Ljudska je vrsta zahvaljujući njoj neprestano aktivna.
Ali naš nas svjetlosni svod lišava
jednog od najveličanstvenijih prizora na planetu,
noćnog neba.
Drevnim narodima
promatranje noćnog neba predstavljalo je najveći spektakl
i najzabavniji način da provedu duge, mračne noći.
Poznavali su svaki kutak Mliječne staze,
svaku sjajnu zvjezdanu skupinu, svaki komet koji je jurio nebom.
Možda to objašnjava zašto diljem drevnog svijeta
nalazimo goleme građevine koje nam ukazuju na nebesa.
Ali što ako to nije sve?
Drevne piramide i hramovi diljem svijeta
povezuju nebo sa zemljom poravnavanjem sa Suncem, Mjesecom i zvijezdama.
Zašto su njihovi graditelji toliko pazili na to, i u tako golemim razmjerima?
Jesu li nam pokušavali nešto reći?
Upozoriti nas da, po svaku cijenu, pobliže pratimo nebesa.
OSTAVŠTINA MUDRACA
Nalazim se u Turskoj i vozim prema osamljenom brežuljku
udaljenom oko 42 kilometra od granice sa Sirijom.
Danas je ovo nemiran dio svijeta,
ali igrao je važnu ulogu u priči o čovječanstvu.
CRNO MORE - TURSKA SREDOZEMNO MORE - SIRIJA - IRAK
Na jugoistoku Turske, nedaleko od grada Sanliurfe,
krajem posljednjeg ledenog doba dogodilo se nešto vrijedno pažnje.
Naši preci lovci-sakupljači
iznenada su otkrili poljodjelstvo i počeli graditi naselja.
IRAN - MEZOPOTAMIJA PERZIJSKI ZALJEV
To se događalo duž područja koje danas zovemo Plodni polumjesec,
a koje se protezalo do Perzijskog zaljeva.
4000. g. pr. n. e.
Prije otprilike 6000 g. na području Mezopotamije
pojavila se, kako se dugo smatralo,
prva civilizacija, Sumerani.
Ali taj pogled na povijest sada zahtijeva izmjene.
Godine 1994., dok su istraživali oranicu,
arheolozi su primijetili da iz tla viri neobično, rezbareno kamenje.
Katkad divovskih proporcija.
Iskapanjima koja su uslijedila došli su do niza zapanjujućih otkrića.
Ovaj nas nedavno pronađeni lokalitet
potiče da zaboravimo sve predrasude o našim precima iz kamenog doba.
Nisu bili tehnološki nazadni.
Ono što su ovdje postigli dokazuje
da su posjedovali neslućene sposobnosti
u skladu s kasnijim,
navodno mnogo naprednijim civilizacijama.
Ispod modernog svoda koji ga štiti od vremenskih uvjeta
nalazi se Göbekli Tepe.
Na temelju svega što smo učili o prapovijesti,
ne bi trebao postojati.
Arheolozi priznaju da je star otprilike 11 600 godina…
9600. g. pr. n. e.
…što ga čini najstarijom spomeničkom građevinom na svijetu.
Ovo je vrlo složena i napredna megalitska građevina,
otprilike 7000 godina starija od Stonehengea…
STONEHENGE UJEDINJENO KRALJEVSTVO
…i 7000 godina starija od piramida u Gizi.
Predodžba da nije postojala kultura
koja je bila sposobna za takvo što prije 12 000 g.
više nije valjana.
Göbekli Tepe stariji je od izuma kotača
i pripitomljenih konja.
Izgrađen je dok se Zemlja još oporavljala od posljednjeg ledenog doba,
kad su ljudi navodno
još bili primitivni lovci-sakupljači i živjeli u blatnim kolibama.
Ali ako oni nisu bili dovoljno napredni
da osmisle i izgrade ovo megalitsko čudo,
tko jest, i zašto?
Kakvo je ovo mjesto, zapravo?
Ovdje smo našli nešto što na prvi pogled može djelovati zbunjujuće.
No pogledamo li pobliže i povežemo sve tragove,
možemo dobiti predodžbu
o tome koliko je ambiciozan i impozantan Göbekli Tepe bio na svom vrhuncu.
Na padini brda,
bez naznaka obližnjih naselja,
nalaze se četiri kruga sličnog rasporeda.
U središtu svakog
nalaze se dva golema megalita u obliku slova „T”.
Svaki teži do deset tona
i uglavljeni su u pod od poliranog kamena.
Parovi divova,
neki s rezbarijama ruku, šaka
i nakrivljenih glava.
Okruženi su manjim stupovima jednakog oblika.
Mnogi sadrže složene rezbarije i ukrase.
Sve je povezano prolazima i kružnim zidovima od kamena.
Kako li su samo podizali i postavljali ove goleme blokove?
Nitko ne zna.
Ono što stvarno zbunjuje sve koji dolaze ovamo,
uključujući i arheologe koji su ovdje iskapali,
zapanjujuće su rezbarije.
Simboli životinja nalaze se posvuda u Göbekli Tepeu.
Poput Noine arke u kamenu.
Bića prikazana u Göbekli Tepeu neobično su raspoređena i stilizirana,
kao da su imala simboličnu svrhu.
A još je nešto neobično u vezi s ovim megalitskim tvorevinama.
Poslije karbonskog datiranja
postalo je jasno da četiri kruga nisu izgrađena istodobno.
Krug D star je otprilike 11 600 godina,
ali najnoviji krug A izgrađen je prije otprilike 10 500 g.
A - 8500 g. pr. n. e.
Umjesto da nadograđuju već postojeću građevinu,
ljudi su gradili nove krugove
tijekom otprilike 1100 godina,
svaki put poravnane malo drukčije.
Još je zanimljivije
to što je najstariji krug, krug D,
ujedno i najveći
i najukrašeniji.
Ako ste lovac-sakupljač,
nećete se samo probuditi i reći: „Izgradit ću
najveću megalitsku građevinu u povijesti.”
Obično vježbom postajemo sve bolji.
Poput ovih modernih kamenolomaca
koji još vade kamen u brdima oko Göbekli Tepea.
Pretpostavljamo da je tako bilo i s drevnim kulturama,
da su s vremenom bivale sve vještije.
Ali Göbekli Tepe, i osobito krug D,
potpuno preokreću tu pretpostavku.
Kako je zajednica lovaca-sakupljača iz kamenog doba
tako uspješno
gradila megalitima već iz prvog pokušaja?
Vrijeme je da razmotrimo mogućnost da goleme megalitske strukture
nisu bile nešto čega su se lovci-sakupljači sjetili preko noći,
već ostavština
izgubljene napredne prapovijesne civilizacije.
To je ideja
koja je za tradicionalne arheologe gotovo uvredljiva.
Akademici ustraju u vjerovanju
da se tijekom ledenog doba
čovječanstvo sastojalo od lovaca-sakupljača.
Usprkos tome, čini se da su graditelji Göbekli Tepea
bili mnogo ambiciozniji od tipičnih lovaca-sakupljača.
Godine 2003. geofizičkim istraživanjem georadarom
otkriveno je još dvadesetak kamenih krugova u unutrašnjosti brda
i više od 200 stupova.
Većina još nije iskopana.
Golemi megalitski kompleks protezao se na području veličine devet hektara,
većem od 12 nogometnih terena.
To je ogroman kompleks.
Ne možete se samo probuditi bez vještine,
znanja i iskustva u radu s kamenom
i izgraditi nešto poput Göbekli Tepea.
Mora postojati povijest koja je tome prethodila, a ona nam nedostaje.
Ja smatram da to ukazuje na izgubljenu civilizaciju.
Prenijeli su svoju tehnologiju,
vještine i znanje lovcima-sakupljačima.
Göbekli Tepe nije jedini kompleks s kraja posljednjeg ledenog doba
koji je nedavno otkriven na ovom mjestu.
Godine 2019. turski arheolozi započeli su s iskapanjem još jednog lokaliteta.
Nalazi se istočno i udaljen je jedan sat vožnje. Zove se Karahan Tepe.
Ondje su otkrili nešto neočekivano.
Turske vlasti nisu odobravale pristup stranim filmskim ekipama,
sve dosad.
Glavni arheolog, profesor Necmi Karul,
vjeruje da je ova građevina iz istog razdoblja kao Göbekli Tepe,
a možda je i starija.
Ali prilično je različita.
Glavna komora sadrži stupove u obliku slova „T” i megalite,
ali jedna je strana uklesana u stijenu
i dovoljno je velika za desetke ljudi.
Što mislite, što se ovdje događalo?
Znate li išta o tome?
Možemo je smatrati platformom za sjedenje.
-Dobro. -Ljudi su se okupljali ovdje.
-Veličina strukture ukazuje na to. -Da.
Karahan Tepe naizgled je bio ritualno okupljalište.
Rezbarije na zidovima
nisu tako dobro izvedene kao one u Göbekli Tepeu.
Ali vidimo figure u haljama.
Predstavljaju li one prave graditelje?
-Slijedim vas, profesore. -Dobro.
Profesor Karul poveo me do neobične bočne komore,
veličine osam sa šest metara, i dubine od dva metra.
Deset stupova nalik na faluse
namjerno su i vješto isklesani iz temeljne stijene.
Jedanaesti, samostojeći stup, nalazi se na istaknutom mjestu.
U stijeni je izdubljen i vijugavi kanal,
kako bi omogućio ulijevanje nekakve tekućine.
Vode, a možda i krvi.
Svime dominira impozantna isklesana glava tajanstvenog izgleda.
Vrat izgleda zmijoliko,
dok figura izbija iz stijene i gleda na stupove
unutar ograde.
Izgleda zmijoliko, pa čak i pomalo zlokobno.
Ima vrlo dojmljivo lice.
To je ljudska glava
isklesana u temeljnoj stijeni,
koja gleda prema ulazu.
Da, oči su usmjerene prema ulazu.
Impozantno.
-Kao glava zmije. -Da.
-Ponaša se kao zmija. -Da.
Zmija s ljudskom glavom.
Možda.
Ovo je jedinstveno otkriće.
-Fantastično je. -Da.
Dok stojite ondje, obuzme vas osjećaj straha ili užasa.
Znam da to nije znanost,
već samo moja emocionalna reakcija.
Ali moram se zapitati jesu li strah i užas
igrali ulogu i pri izgradnji.
Izražava li figura nešto što bismo trebali znati o našoj prošlosti.
Osjeća li strah s razlogom.
Profesor mi je potvrdio da, kao i kod Göbekli Tepea,
nisu otkriveni tragovi poljodjelstva.
Ljudi koji su izgradili ovaj kompleks nesumnjivo su bili lovci-sakupljači.
Vjerovalo se da se poljodjelstvo razvilo prvo.
Ono je onda omogućilo ljudima da se nasele i grade ovakve građevine.
Ali, ako sam vas razumio, vi tvrdite da su se ljudi prvo naselili?
Prvo su se razvila naselja.
-Naselja lovaca-sakupljača. -Da.
Tek su se onda okrenuli drukčijem životu.
Gradili su drukčije građevine.
-Mijenjala se tehnologija i slično. -Da.
Došlo je do revolucije ideja.
Možemo to nazvati revolucijom.
To mijenja našu predodžbu o ljudskoj povijesti.
Zasad su u Karahan Tepeu iskopane samo dvije komore.
Ali georadarom je otkriveno još barem dvadeset komora
koje tek treba istražiti.
Baš kao u Göbekli Tepeu.
Obje su građevine podignute krajem ledenog doba,
prije nego što su ljudi počeli obrađivati zemlju i držati stoku.
Poljodjelstvo nije postojalo kad je građen Göbekli Tepe.
Ali, začudo, upravo kad je građen, prije 11 600 godina,
pojavilo se svuda uokolo.
IRAK - MEZOPOTAMIJA - IRAN
Smatram da dokazi jasno govore
o prijenosu tehnologije.
Narod koji je već znao kako graditi megalite
i velike megalitske građevine stigao je u Göbekli Tepe.
Već su poznavali poljodjelstvo
i iskoristili su Göbekli Tepe da pokrenu mjesnu zajednicu,
da je organiziraju i da je upoznaju s poljodjelstvom.
Prema predaji drevne Mezopotamije,
upravo je tako i bilo.
Mnogo je drevnih mitova o poplavama i kataklizmama,
ali osobito je zanimljiva mezopotamska predaja o potopu.
Spominje malu skupinu drevnih mudraca,
Apkallua, koji su podučili ljude vještinama nužnim za razvoj civilizacije.
U početku, prije zabilježene povijesti,
bogovi su stvorili ljude da se brinu za zemlju i životinje.
Ali prvi su ljudi bili previše lijeni i neposlušni
te je njihov broj sve više rastao.
Stoga su bogovi poslali veliki potop
da sve ukloni kako bi mogli početi iznova.
Poslali su i sedam mudraca, Apkallue,
koje prikazuju kao bradate figure u dugim haljama,
da podučavaju preživjele.
Njihov vođa Oannes došao je iz mora.
Obično se prikazuje kao polučovjek, poluriba.
Živio je među ljudima
i podučavao ih poljodjelstvu, arhitekturi i astronomiji.
Teško je ne primijetiti
da taj popis uključuje mnoge stvari navodno izumljene u Göbekli Tepeu.
Oannes je samo još jedan primjer junaka koji donosi civilizaciju.
Učitelja koji se iznenada pojavi, obično iz smjera mora,
poslije velike kataklizme,
poput Quetzalcoatla u Meksiku
ili Ozirisa, koji su, prema legendi, stigli čamcem
da donesu čovječanstvu civilizaciju.
Drevne kulture nemaju samo slične priče o svojim junacima.
ASIRCI
I prikazi tih junaka u drevnoj umjetnosti zapanjujuće su slični.
TOLTECI
Sve do halja i torbica.
MAJE
OLMECI
Mislim da su prepričavali stvarne događaje.
U nekim su slučajevima prožeti
simbolizmom i pričama koje nam skreću pozornost,
ali mislim da bismo trebali vjerovati u te mitove.
Kameni krugovi u Göbekli Tepeu
podsjećaju me na Ggantiju i ostale hramove na Malti.
Je li moguće da su svi imali isto nadahnuće?
Lenie Reedijk na Malti mi je pokazala
kako su drevni megalitski hramovi građeni u različitim smjerovima
ne bi li pratili položaj izlaska zvijezde Sirius
tijekom tisućljeća.
Iznenađujuće, istu pojavu nalazimo i u Göbekli Tepeu.
Središnji stupovi tri najstarija kruga
također su bili okrenuti prema Siriusu
krajem ledenog doba, a njihova drukčija usmjerenja
pratila su položaj izlaska zvijezde tijekom vremena.
Zajednički fokus na Sirius
još je jedna naznaka da su drevni graditelji na Malti i u Turskoj
imali pristup istim spoznajama
o astronomiji i izgradnji megalitskih građevina.
Je li moguće da su izgradnju golemih građevina na oba mjesta
potaknuli preživjeli iz mnogo naprednije kulture,
koji su putovali svijetom krajem ledenog doba?
Možda ih predstavljaju divovski kameni stupovi
ili figure u haljama u Karahan Tepeu?
Ti su ljudi stigli
na Plodni polumjesec poslije potopa.
Ako je bilo tako, što su nam htjeli poručiti?
Prenose li nam rezbarije životinja nekakvu poruku?
Na nedavnom sam istraživanju
saznao nešto novo o Göbekli Tepeu,
zbog čega se sve doima još intrigantnijim.
Nalazim se s dr. Martinom Sweatmanom u obližnjem Muzeju Sanliurfe,
gdje se nalazi dojmljiva rekreacija najvećeg kruga Göbekli Tepea.
Martin je znanstvenik kojeg zanima arheoastronomija.
Posvetio se istraživanju stupa 43,
znanog i kao Kamen lešinara.
Po čemu je ovaj kamen značajan, Martine?
To je vjerojatno jedan od najvažnijih artefakata na svijetu.
Nevjerojatan je.
Ovaj je stup poput našeg kamena iz Rosette.
U redu.
Doktor Sweatman vjeruje da bi simboli na tom kamenu
mogli predstavljati asterizme,
figure koje prikazuju svijetle zvjezdane skupine na noćnom nebu.
Možemo vidjeti škorpiona.
Možda predstavlja zviježđe Škorpion.
Vuče na taj zaključak, da.
Svakako.
Različite kulture dodijelile su vlastita imena i oblike
zviježđima zodijaka.
Stoga je zanimljivo vidjeti prepoznatljiv asterizam na stupu 43.
Iznad njega očekivali bismo naći Strijelca.
Nama je poznat po luku i strijeli.
Ovdje je lešinar s krilima postavljenim u položaj
nalik na položaj luka i strijele.
Tu su i simboli životinja
koji se podudaraju s drugim zviježđima.
Predstavljaju svojevrsnu kartu noćnog neba.
Ovo je karta najvidljivijih zvijezda
na području oko današnjeg zviježđa Škorpiona.
Kad poravnamo to zviježđe sa škorpionom na stupu 43,
i drugi se asterizmi podudaraju
s figurama prikazanima na stupu.
-Sve se uklapa. -Itekako.
Ali dr. Sweatman došao je do najvećeg otkrića kad je razmotrio mogućnost
da bi središnji krug mogao predstavljati Sunce.
Što nastojite pokazati kad prikažete Sunce
u određenom položaju u odnosu na zviježđa?
Možda pokušavate izraziti datum.
Jedan je trag što postoje još tri simbola životinja
na vrhu stupa
koji ukazuju na to da je zbilja riječ o datumu,
datumskoj oznaci, zapravo.
Doktor Sweatman smatra
da se tri životinje urezane pri vrhu stupa 43
pojavljuju pored simboličnog prikaza triju zalazaka sunca.
Uz sunčev disk usred kamena,
možda prikazuju četiri ključna trenutka solarne godine:
ljetni solsticij, zimski solsticij te proljetne i jesenske ekvinocije.
Rezbarije bi onda predstavljale asterizme koji se pojavljuju na nebu
iza ili oko zalazećeg Sunca
na svaki od tih ključnih datuma.
Dakle, imamo prikaz sva četiri ključna trenutka,
a ono na što se trebamo usredotočiti
-na najistaknutijem je mjestu. -Tako je.
To je sjajna i uvjerljiva ideja.
Datum zapisan u kamenu na univerzalnom jeziku astronomije.
Dakle, na koji datum stup ukazuje?
Pomoću računalnog softvera
koji prati promjene na noćnom nebu tijekom tisućljeća
možemo otkriti stogodišnji okvir koji se podudara s Martinovom teorijom.
Naposljetku sam otkrio da je riječ o datumu
između 10 900. i 10 800. g. pr. n. e.
Ali to je više od tisuću godina prije početka izgradnje Göbekli Tepea.
Zašto im je taj datum bio važan?
Znamo podosta o tom povijesnom razdoblju.
Upravo u tom razdoblju od stotinjak godina
došlo je do drastičnog klimatskog događaja koji nazivamo mlađi drijas.
Posve je promijenio svijet.
Mi smo ga zvali drevna apokalipsa,
ali znanstvenici ga zovu mlađi drijas.
Počeo je kataklizmom prije 12 800 godina,
a završio prije 11 600 godina,
točno kad je počela izgradnja Göbekli Tepea.
Svijet je proživio veliki geološki preokret,
koji je uključivao velike poplave
i više od 1000 godina ledenih temperatura.
Život na Zemlji iz temelja se promijenio.
Sabljozubi tigrovi i mamuti izumrli su.
Ali ljudi su preživjeli.
Prije otprilike 11 600 godina
zahlađenje je završilo još jednim potopom,
koji je podigao razine mora diljem svijeta.
Tek tada, kad je Zemlja opet bila mirna,
počela je izgradnja Göbekli Tepea.
Vjerujem da vremensko podudaranje nije slučajnost.
To je upravo ono čime smatram Göbekli Tepe,
ponovnim početkom civilizacije,
dugo poslije nestanka ranije civilizacije,
koju je uništila kataklizma.
Lijepo je vidjeti stup 43 odavde.
Nevjerojatno je dobro očuvan,
s obzirom na to da je star 11 600 godina.
To je nevjerojatno.
Što ako ovaj zagonetni kompleks nije imao samo ritualnu svrhu,
već je podignut i u spomen događaja koji je promijenio svijet?
To bi imalo smisla.
I neke od najvećih građevina današnjice su spomenici.
Lincolnov memorijal u Washingtonu
ili Taj Mahal u Indiji.
No je li Göbekli Tepe i više od toga?
Što ako su njegovi graditelji
ostavili važnu poruku
za buduće naraštaje?
Kad su arheolozi
odredili starost ruševina koje okružuju lokalitet,
opet su se iznenadili.
Prije otprilike 10 000 godina
sve su građevine zakopane
brzo i namjerno, u isto vrijeme.
Uložili su ogroman trud da bi zakopali Göbekli Tepe.
Nisu ga samo zakopali,
već su ga prekrili umjetnim brijegom.
Možemo zamisliti stotine ljudi
kako nose košare pune krša i njime prekrivaju krugove.
Ali postavlja se pitanje zašto su to učinili.
Göbekli Tepe nije napušten, uništen ili opljačkan.
Pažljivo je zakopan, sakriven i očuvan.
Tako je tisućama godina bio na sigurnome,
sve do nedavnog ponovnog otkrića.
Čini mi se da Göbekli Tepe ima smisla samo kao vremenska kapsula.
I kao svim kapsulama,
cilj mu je bio poslati poruku u budućnost.
U Göbekli Tepeu i Karahan Tepeu dominantni su likovi zmija.
Nešto je posebno u načinu
na koji su njihovi vijugavi oblici prikazani.
Kao da su graditelji bili opsjednuti njima.
Kao da su zmije poruka
koju su nam željeli prenijeti na oba lokaliteta.
Ali jesu li to zaista zmije ili predstavljaju nešto drugo?
Čini se da svugdje gdje nalazimo tragove zaboravljene epizode ljudske povijesti
nalazimo i zmije.
U Meksiku, sâm Quetzalcoatl je zmija.
Na Malti, u unutrašnje svetište Ggantije
ulazi se prelazeći preko zmije.
Mislim da znam što te zmije znače, ali najbolji primjer nije ovdje u Turskoj,
već na drugoj strani svijeta, usred Amerike, u Ohiju.
Ondje su drevni mudraci izradili golemu zemljanu zmiju
kao spomenik, a možda i kao upozorenje.
Prijevod titlova: Srđan Kos