A NETFLIX SOROZATA
Ha rám keresnek a Wikipédián…
…látják majd, hogy engem álrégészként és áltudósként tartanak számon.
ÁLTUDOMÁNYOS
Én ezt abszurdnak találom.
Annyira vagyok áltudós, mint amennyire egy delfin álhal.
Oknyomozó újságíró vagyok.
Az a dolgom, hogy felülvizsgáljam a hivatalos sztorit.
Mi rejlik a múltban,
amire az őstörténet meglévő modellje nem ad magyarázatot?
Az anomáliák és paradoxonok izgatnak.
Ez hozott ide, a Bahamákra.
EGY VÍZBE VESZETT VILÁG SZELLEMEI
Elbűvölnek a világ azon részei, amiket még nem néztek meg alaposan.
Azért búvárkodom a kontinentális talapzaton,
mert 25 millió négyzetkilométernyi
szárazföld került víz alá a jégkorszak folyamán.
Köztük a Bahamák területén is.
Íme a Bimini-szigetek.
MEXIKÓI ÖBÖL ATLANTI-ÓCEÁN
A Miamitól alig 100 km-re lévő
Biminit az amerikai szárazföldtől
egy mélytengeri csatorna választja el: a Floridai-szoros.
FLORIDA - FLORIDAI-SZOROS - BIMINI
Azt gondolhatják, elég valószínűtlen, hogy éppen itt
találjuk meg egy eltűnt civilizáció nyomait,
de valami hihetetlen dolgot fedeztek fel itt, a víz alatt.
Alig egy kilométerre a parttól, a Golf-áramlattól nem messze
van egy gondosan lerakott, óriási kövekből álló építmény,
amely egy megalitikus útnak vagy kövezett terasznak néz ki…
BIMINI ÚT
…és innen kapta a becenevét is: „Bimini út”.
A formációt először 1968-ban fedezte fel egy búvárcsapat,
akik a mesés Atlantisz elveszett városát keresték
a Bahamák hullámai alatt.
BIMINI VIZEI EGY ELVESZETT VILÁGRÓL MESÉLNEK
Izgatottan jelentették be az egész világnak,
hogy megtalálták az Atlantiszhoz vezető utat.
Atlantisz a feltevés szerint Kr. e. 8000 körül létezett,
és Athént is megtámadta. A görögök nem léteztek Kr. e. 8000-ben.
Ez egyszerűen abszurd.
A TUDÓS BESZÉL AZ ELSÜLLYEDT VÁROSRÓL
Sajnos semmi történelem nincs a sztori mögött.
HA EZ NEM ATLANTISZ, AKKOR MI? AZ ELVESZETT FÖLDRÉSZ MEGTALÁLÁSA
Nyilván Atlantisz emlegetése miatt a régészek legyintettek arra, ami pedig
egy víz alatti megalitikus építménynek tűnt…
GEOLÓGIAI REJTÉLY: ATLANTISZ, VAGY A TERMÉSZET HULLADÉKA?
…és médiafelhajtásnak vették.
A régészek a mai napig ragaszkodnak hozzá,
hogy ez a víz alatti képződmény csak a töredezett parti kőzet nyúlványa,
amely kb. 3000 évvel ezelőtt jöhetett létre természetes úton.
Félve a jó hírük kockáztatásától
kevés tudós vetette komoly vizsgálat alá.
Nekem nincsenek ilyen fenntartásaim.
Mert a Bimini-lelet
akár egy víz alatti városhoz tartozik, akár nem,
botorság tudomást sem venni a létezéséről.
Ezért is jöttem ide
korszerű kütyükkel és szakértő csapattal,
hogy újranyissuk a félretett aktát.
Merülőcimborám dr. Michael Haley…
Kérem a maszkot.
…tengerbiológus, aki már 40 éve kutatja
a Karib-tenger vizeit.
Graham, ússzunk erre!
Az úgynevezett Bimini út csak öt és fél méter mélyen fekszik
a vízfelszín alatt.
Könnyű merülés.
Míg Mike-kal a rejtélyes építmény felé tartunk,
odafent a csapatunk egy másik tagja, Kyle Dufault,
arra készül, hogy a hanglokátorával átvizsgálja a területet.
Kyle egy tengeri nyomozó,
aki sok tapasztalattal bír a tengerfenék roncsainak,
rejtélyeinek feltárásában.
Mehet.
A hangradarja képet adhat az útról,
és talán tisztábban láthatjuk,
milyen lehetett a kőtömbök eredeti elrendezése.
Remélem, olyasmit mutathatok, amit még soha nem láttak.
KYLE DUFAULT TENGERI NYOMOZÓ
Ha ez valóban ember alkotta tárgy, szeretnék pontos vonalakat látni,
mert 90 fokos szög nemigen fordul elő a természetben.
Nagyon ritka.
Jó, szeretnék lemenni pont középen.
Graham, ezt nézd meg!
Idelent Mike és én közeledünk a nagy kőtömbökhöz
az amúgy üres tengerfenéken.
A viharok felkavarták az üledéket, így kisebb a látótávolság.
De még így is könnyű észrevenni a kőtömbök jól rendezett sorait.
Tökéletes szimmetriában vannak elhelyezve.
El tudok úszni a sor mellett,
és azt látom, hogy tökéletesen szintben van.
Egészen lenyűgöző látvány.
A kőlapok szélei rendkívül egyenesek és párhuzamosak.
Ezek a nagy tömbök tényleg hatalmasak.
Körülbelül 4,5 méteresek az egyik irányban,
és körülbelül 3,5 méteresek a másikban.
Ez nem valami eltemetett építmény teteje.
A legtöbb kőtömb közvetlenül az óceán fenekén fekszik.
Nagyon szokatlan,
hogy az építmény némely érintetlen része
a kőtömb hatalmas mérete dacára vízszintesnek tűnik.
Amikor Mike és én közelebbről megvizsgáljuk, rájövünk, miért.
Valami van alattuk.
Gyere ide, Graham!
Ezt nézd!
Egy sor kisebb kő van beékelve az óriási kőlapok alá,
és a tengerfenék fölött tartja őket.
Nagyon tisztán lehet látni a támaszköveket.
Azok a kövek semmilyen módon nem kerülhettek a kőlapok alá,
amelyek némelyike tíz tonnát is nyomhat,
hacsak nem szándékosan tették oda őket.
Ehhez nem fér kétség szerintem.
A természet nem magyarázza az építmény
rendezettségét, tervezettségét, precizitását.
Világos, hogy ez ember alkotta építmény.
Valaki sokat fáradt azon,
hogy egy jól kiegyenlített platformot alkosson egy lejtős talajon.
Ahhoz, hogy vízszintes legyen,
támasztóköveket használt a nagy kőtömbök alatt.
Közelről nehéz volt kivenni,
milyen lehetett az építmény tervezett, teljes alakja.
De Kyle radarképei új perspektívába helyezhetik.
Most kezdjük látni az út fő szakaszának a tömbjeit.
- Oké. - És határozottan látni a hasadékokat…
Abszolút.
…és az út egységes formáját.
A precizitás elképesztő.
- A legtöbb kő egészen egyforma. - Igen.
Általában körülbelül 3-3,5 méter hosszúak,
és ugyanilyen szélesek.
- Szóval igazán méretes darabok. - Abszolút.
Nézd az egyenes peremet!
Igen, valóban.
Látni lehet a vonalakat a tömbök között,
mintha valóban legyártották,
- majd útként lerakták volna. - Szinte tökéletes négyzet.
Tényleg.
Mint mondtam, határozottan látszik, hogy ezek tömbök.
Igen.
Beszkenneltem mindkét oldalt az út mellett,
és semmi hasonló nincs sehol a környékén.
Ha ez a képződmény egyszerűen az árapály természetes erőinek munkája,
ahogyan a geológusok állították, amikor felfedezték,
az út rövidebb szakasza miért zár be szöget a fő úthoz képest?
Nem inkább párhuzamos lenne?
És miért nem látunk hasonló képződményeket a közelben?
Nemcsak az időjárási hatásról van szó, vagy az egységességükről,
- de semmi hasonló nincs errefelé… - Igen.
- Valaki odatette. - Igen.
Szóval az én véleményem az, hogy ezt emberek csinálták.
Mike, neked mi a véleményed?
Mi ez, amit láttunk?
Búvárkodtam mindenfelé a világban,
de ehhez hasonlót még sosem láttam.
Szóval teljesen egyedi.
Azok, akik szerint természetes képződmény, azt állítják,
hogy ez parti szikla.
Előfordul, hogy a parti szikla talapzata darabokra törik,
miközben nagyjából megőrzi a teljes formáját.
De a Bimininél látott tömbök világosan elkülönülnek egymástól,
és mindegyik egyformán párna alakú.
Nehéz elképzelni, a természet hogyan alkothatta.
Sosem láttam parti sziklát így törni.
- És te? - Én sem.
Szerintem egyértelműen emberi munkáról tanúskodik.
Nagyon úgy tűnik, hogy ember alkotta építmény.
Ha igazam van, akkor kellett készülnie,
amikor a Bahamáknak ez a része víz fölött volt.
A meglévő adatokból következtetve
elég jól elképzelhetjük, hogyan nézhetett ki eredetileg,
amikor még a parton terült el.
A kampó alakú formáció nagyjából északkeletről délnyugatra tart,
és közel 500 méter hosszú.
Ez kb. öt focipálya.
A legnagyobb tömbök 3-4 méter hosszúságúak,
és 2-3 méter szélesek.
És úgy tűnik, mindkét teraszon szándékos hézagok találhatóak.
De azt nem lehet kideríteni, vajon épült-e rájuk valami faszerkezet.
Csak a kőtömbök maradtak fenn.
De már maga a tény, hogy ilyen masszív, ember alkotta építmény van itt,
extrém következtetéseket sugall.
Ugyanis a Bahamáknak ez a része már évezredek óta víz alatt van.
A legtöbb sziget, amik ma a Nagy Bahama-zátonyt alkotják,
összekapcsolódtak a jégkorszakban
olyan helyeken, amelyek 100 méterre kiemelkedtek.
A négyszögletes Bahama-sziget egy része,
közel a mai Florida szárazföldi részéhez,
KR. E. 8000
…olyan sziget, ami már több mint 100 000 éve létezik.
BAHAMA-SZIGET
A tenger szintje 120 métert emelkedett az utolsó jégkorszak végén,
és eközben
több millió négyzetkilométert elnyelt a föld legjobb részeiből.
Ha úgy akarjuk elmesélni az ember történetét, hogy megfeledkezünk
a kontinentális talapzatról és a rajta történtekről,
akkor nagyon sok fontos információnk hiányozni fog.
A Bimini útnál szerzett új adatok
azt erősítik, hogy ez a most víz alatt lévő építmény az ősidőkre datálódik.
A régészek mégsem sietnek elfogadni a kihívást,
hogy régebbi civilizációk bizonyítékát keressék itt, a Bahama-szigeteken.
Meg sem fontolják a lehetőséget.
Ha volt egy fejlett civilizáció kb. 30 000 évvel ezelőtt,
ahogy Graham gondolja,
hová lett a szemét? És a lakhelyek?
Hová lettek a kő- és fémeszközeik?
Hol vannak az írásaik?
Létezhetnek ilyen bizonyítékok a jégkorszaki civilizációra,
amelyek az elöntött területeken, a víz alatt várják, hogy megtalálják őket.
De az ember nem találhat semmit, ha keresni sem hajlandó.
Te nem Biminiről beszélsz, hanem
egy civilizációról, ami az egész zátonyra kiterjedt.
Sosem végeztek rendes kutatást.
Mert a régészek úgy érzik, semmi értelme itt kutatni.
Mert a régészek úgy érzik,
az emberi civilizáció idővonala kész.
Így semmi okuk rá, hogy tovább vizsgálódjanak.
A Bimini út arra a mélytengeri csatornára néz,
amely a jégkorszaki Bahamák és Észak-Amerika közt futott.
BIMINI ÚT BAHAMA-SZIGETEK
Ezen a csatornán folyik keresztül a Golf-áramlat,
ami rendkívül fontossá teszi a hajók számára, amelyek északra tartanak,
a Mexikói-öböltől az Atlanti-óceán felé.
Mint Quetzalcoatl evező nélküli legendás hajója.
A kőtáblák a részei lehettek egy nagyobb helymegjelölő rendszernek.
Egy tengerjáró kultúra öröksége,
amely tanúja volt a vizek emelkedésének a jégkorszak végén.
Ez a kultúra valójában fel is térképezhette ezt a fontos helyet.
Megkértem Mike-ot, hogy jöjjön velem,
és nézzünk át pár másolatot a világ legrégebbi térképeiről.
Lehet, hogy tapasztalt navigátor,
de fogadok, hogy még sosem használt ilyen térképeket.
Ezeknek a térképeknek bonyolult a történetük.
Ezeket a térképeket
többségükben a 14., 15. és 16. században rajzolták.
A térképkészítők elismerték, régebbi térképekről is másoltak át részeket,
és a felfedezések korának új adataival vegyítették őket.
Kezdjük ezzel, ami egy nagyon híres térkép.
A török Piri reisz, avagy Piri tengernagy munkája…
- Értem. - …1513-ból.
A térképen a saját kézírásával elmondja,
hogy 20 régebbi forrástérkép alapján dolgozott.
Az ókori források mellett
Piri reisz támaszkodott a Kolumbusz és mások amerikai utazásairól
készült rajzokra is.
Az eredmény egy világtérkép lett,
de mára csak a nyugati harmada maradt fenn.
Ez tényleg érdekes, mert itt van a part vonala,
ami elég pontosan mutatja Dél-Amerika folyóit.
Igen.
Valóban nagyon jól ábrázolja Dél-Amerika partjait.
De ami szembeszökő nekem, mint komoly anomália,
az ez a nagy sziget,
ami Észak-Amerika délkeleti partjánál látható.
A megcsonkított Florida partja mellett
látunk egy nagy, függőlegesen álló, négyszögletes szigetet.
Semmire sem hasonlít, amit Kolumbusz láthatott és lerajzolhatott volna.
Próbálták úgy magyarázni, hogy ez Kuba rosszul megrajzolt térképe.
De nekem ez nem stimmel, mert Kubát nem lehet elnézni.
Hosszú és keskeny, és más a tengelye.
Kuba kelet-nyugati irányban nyúlik el, míg ez észak-keleti fekvésű.
Nincs ilyen sziget, és 1513-ban sem létezett.
De egy éppen ekkora és ilyen alakú sziget
létezett az utolsó jégkorszak folyamán.
A Nagy Bahama-zátony nagyobb része, amely víz fölött volt.
Ha közelebbről megnézzük, amit Piri reisz a sziget gerince mentén rajzolt,
sorba rendezett tömböket látunk.
Emlékeztetnek valamire?
Ez a sor engem
erősen emlékeztet a Bimini út megalitikus soraira.
Eléggé jellemző a korszak térképeire,
hogy átvették azt, amiről úgy vélték, hogy az adott területre jellemző.
Mint ahogy itt ez az elefánt Nyugat-Afrikában,
a furcsa állatok itt, Dél-Amerikában.
És ez a jelenség itt, ami nem hegység.
Piri reisz nem így ábrázolta a hegyeket. Ez más.
Szerintem ez a Bimini út.
Mindegy, hogy természetes vagy ember alkotta.
Azt állítom a Bimini útról,
hogy furcsa, hogy egy térképen a víz fölött van.
Igen.
A térkép 1513-ban készült régebbi források alapján.
Egy jégkorszaki sziget különös felbukkanása
nem az egyetlen szokatlan dolog Piri reisz rendkívüli térképén.
Ahogy dél felé haladunk, itt ez a hatalmas földterület.
Igen.
Ez különösen furcsának tűnik.
Rámutattál a térkép egyik legellentmondásosabb
jellemzőjére.
Ez a partvonal Dél-Amerikától indulva
végighúzódik az Atlanti-óceán déli peremén.
Senki sem tudhatott erről 1513-ban.
Nézd meg ezt a másik világtérképet!
MODERN TÉRKÉP
Pinkerton térképe. 1812-ben adták ki.
Lenyűgözően pontos, egy dolgot leszámítva.
Nincs Antarktisz.
Mert a mi civilizációnk nem fedezte fel az Antarktiszt 1820-ig.
DÉLI-SARK
A történészek ezért nem hajlandóak mérlegelni a lehetőséget,
hogy megjelenhetett egy 1513-ban készült térképen.
Az a terület, amire némelyek azt mondják, hogy az Antarktisz lehet,
nos, az nem az Antarktisz.
DR. COLIN IMBER MANCHESTERI EGYETEM
Ez Dél-Amerika.
ÉSZAK-AMERIKA DÉL-AMERIKA
Annyi történt, hogy Piri reisz épp a partot rajzolta,
a papír aljára ért, ezért megváltoztatta az irányt.
Csak úgy odafirkálta.
És azt hiszem, felültünk egy firkának,
és többet láttunk bele.
Ez jó magyarázat lehetne, ha Piri reisz térképe volna az egyetlen.
De az Antarktisz más 16. századi térképeken is felbukkan.
DÉLI SARKKÖR
Részletesen le van rajzolva és fel is van címkézve
az 1531-ben készült Orontius Finnaeus-féle térképen.
DÉLI KONTINENS
Ismét csak ősi források alapján, az előtt,
hogy bármely újkori felfedező a saját szemével látta volna.
De ha az Antarktisz szerepel Piri reisz térképén,
miért olyan furcsa a tájolása, és miért kapcsolódik Dél-Amerikához?
Nézzük az Antarktisz partvonalát, de ne a mait…
CSENDES-Ó. - DÉL-AMERIKA ATLANTI-Ó. - AFRIKA - INDIAI-Ó.
KR. U. 2000
…hanem ahogy kinézhetett az alacsonyabb tengerszint mellett…
KR. E. 18 000
…amikor a déli jégsapka felnyúlt északra a jégkorszakban.
Ha felvázoljuk az Antarktisz jégkorszaki partvonalát,
nagyon hasonlóan néz ki, mint Piri reisz térképén.
Az Antarktisz pontos ábrázolása a régi térképeken,
illetve a jégkorszakbeli kinézetének megjelenítése
igazi paradoxon és megoldandó probléma.
Számomra nem az a helyes válasz, hogy ez véletlen egybeesés,
ez nem a térképkészítők képzeletéből származott.
Azokból a forrásokból, amelyekből dolgoztak.
A térképek az emberi történelem
elfeledett nagy fejezetére utalnak.
Indonéziában, Mexikóban és Máltán is láttunk
olyan fejlett megalitikus építményeket, amelyek civilizáló hősökhöz kapcsolódnak,
akik hajón érkeztek, mezőgazdasági, jogi és technikai tudást adtak át a helyieknek.
Ezek a térképek azt sugallják, hogy jóval Magellán híres expedíciója előtt
egy fejlett kultúra valóban körbehajózta a jégkorszaki világot.
Ez azt bizonyítja, hogy nem vethetjük el a lehetőséget,
hogy az őseink technológiai szintjük révén
képesek voltak a világ óceánjait
feltérképezni.
Van más meggyőző jelenség a közelben,
ami azt jelzi, hogy emberi alkotásról van szó?
Van itt egy másik ember alkotta csoda is.
Mélyen elrejtve Bimini sűrű mangrove-erdejében,
csak csónakkal megközelíthető területen.
Három méternyire kiemelkedve a mocsárból egy sor halmot találunk,
üres homoksávokkal szegélyezve, amely egy különös 150 m hosszú alakzatot formáz.
Mint a híres Nazca-vonalak Peruban,
ez is olyan jelenség, ami a levegőből látható.
Félreérthetetlenül Bimini leghíresebb őslakosának formáját mutatja.
Ez a cápaképmás, amely a mangrove-mocsárba van belefaragva,
emberemlékezet óta itt van.
Ám a régészek sosem tanulmányozták komolyan, mert nem tudták
megerősíteni az eredetét.
De ez bizony olyan ragadozó, amelyre bármely ősi tengerjáró kultúrában,
köztük az általam keresett elveszett civilizációban is,
biztosan félve és tisztelettel néztek.
Tehát kik voltak ezek az ősi tengerészek?
Megkockáztatva, hogy ismét magamra haragítom a kurrens akadémikusokat…
Beszéljünk Atlantiszról!
Nem hiszem, hogy Bimini lesz Atlantisz lelőhelye,
vagy Atlantisz bárhol a Bahamák környékén fekszik.
De az elsüllyedt város legendája éppen azért izgalmas,
mert valami olyasmiről ad igen részletes leírást, ami szerintem
valóban létezett.
Egy eltűnt, fejlett civilizáció a jégkorszakban.
Platón, a görög filozófus
a legrégebbi fennmaradt forrás Atlantisz történetére vonatkozóan.
Amit igen szemléletesen festett le.
Atlantisz érett civilizáció volt.
Gyönyörű építészet és fejlett technológia jellemezte,
valamint a hatalmas léptékű várostervezés.
Óriási flottája volt, amely képes volt behajózni a világot,
és a hatalmát kiterjeszteni közel és távol az óceánon át.
Mígnem lecsapott a városra egy sor súlyos földrengés és árvíz,
egy valóban pusztító csapás,
és a város elsüllyedt a vízben.
Platón úgy meséli a történetet, hogy az egyik őse, Szolón nyomán jutott el hozzá.
Szolón ellátogatott Egyiptomba.
És ismerjük a látogatás időpontját. Kr. e. 600.
Útja során ellátogatott egy templomba,
és a papok beszéltek neki egy eltűnt fejlett civilizációról,
amit Atlantisznak hívtak,
és amelyet árvíz pusztított el
9000 évvel Szolón látogatása előtt.
Tehát van egy időpontunk Atlantisz pusztulására: Kr. e. 9600.
És ez pont ugyanaz az időpont, amikor jött egy globális kataklizma,
és a tengerszint drámaian megemelkedett,
ami a jégkorszak végén történt.
Véletlen egybeesés? Talán.
De az, hogy Atlantisz meséje ilyen pontosan megfelel
a jégkorszak végéről szóló új tudományos eredményeknek,
a legkonokabb kétkedőket is el kell, hogy gondolkodtassa.
Nem valószínűbb, hogy ez csak valamiféle allegória?
Én is ezt gondolnám, ha a Platón-féle történet
nem jönne elő világszerte olyan népeknél, akiknek semmi kapcsolatuk nem volt vele.
Azt gyanítom, hogy mind egy közös forrásból merítettek,
egy valós esemény közös emlékéből.
Amikor Platón Atlantiszról mesél, azt is elmondja, miért pusztult el.
Nem csak a kataklizma miatt.
Az önteltség, a gőg, a büszkeség miatt történt,
ami elhatalmasodott Atlantiszban.
Atlantisz ezért pusztult el.
Mert elveszítette a harmóniát az univerzummal.
És azt hiszem, a mi mai civilizációnk is nagyon hasonló, veszélyes helyzetben van.
Nem vagyunk összhangban az univerzummal.
Önteltté tesznek az eredményeink,
hajlamosak vagyunk a hatalmunkat világszerte ráerőszakolni
a kevésbé erős népekre.
Mitológiai nyelvre fordítva mindez azt sugallja,
hogy a civilizációnk nagyon nagy veszélyben forog.
Amikor 1995-ben kiadtam Az istenek ujjlenyomatai című könyvemet,
azt gondoltam, hogy nincs több mondanivalóm
egy eltűnt civilizáció lehetőségéről.
Tudomást szereztem egy hatalmas és valóban döbbenetes
frissen felfedezett törökországi megalitikus leletről.
Ez azt bizonyította, hogy jégkorszaki őseink
sokkal többre voltak képesek, mint a történészek sejtették.
Nekem ez egy olyan eltűnt civilizációról beszél,
amellyel a régészek nem tudnak mit kezdeni.
Erről a helyről ma azt gondoljuk, hogy a világ
legrégebbi megalitikus építménye.
Amely a a kövekbe kódolva figyelmeztetést hagyott számunkra,
hogy a jégkorszak apokalipszise, ami majdnem
kipusztította az emberiséget…
újra eljöhet.
Törökország a következő úti cél.
A feliratot fordította: Csaba Schlachtovszky, Etelka Polgar