A NETFLIX SOROZATA
Az egyik gondom azzal,
ahogyan manapság a többség a civilizáció fejlődésére tekint,
az az elképzelés, hogy a mi 21. századi civilizációnk
az emberi teljesítmény csúcspontja.
Ez nagyon önhitté és fölényessé tesz minket.
Úgy nézünk vissza az őseinkre, mintha egyszerűbbek lettek volna nálunk,
és kevesebb tudással rendelkeztek volna.
Nem sima, egyenes vonalú evolúciós folyamat zajlott le
a primitív barlanglakótól az anatómiailag modern emberig.
Egyszerűen nem így történt.
A civilizációk történetében
lehetnek hullámhegyek és -völgyek, felvirágzó és hanyatló korszakok,
és előfordulhat, hogy teljes civilizációk eltűnnek.
Történt már ilyen, itt, a mediterrán térségben, Máltán.
A SZÍRIUSZ FELEMELKEDÉSE
Málta, ez a bámulatos földközi-tengeri szigetcsoport
régóta lenyűgöz engem.
Mert azt gyanítom, hogy majdnem minden, amit a régészek a múltjáról mondtak,
tévedés.
És mert az igazság, ha engedik felszínre törni,
fontos bizonyítékkal szolgálhat az eltűnt ősi civilizációk utáni kutatásomban.
Málta két legnagyobb szigete apró pötty a Földközi-tengeren.
Stratégiai helyzete, Európa, Afrika és a Közel-Kelet között,
évszázadokig fontos szerepet biztosított a civilizáció történetében.
MÁLTA - SZARDÍNIA - SZICÍLIA - OLASZO. GÖRÖGO. - FÖLDKÖZI-T. - TUNÉZIA - LÍBIA
Málta hivatalos idővonala szerint…
KR. U. 2000
…első lakói 7900 éve telepedtek meg itt.
KR. E. 5900
Kőkorszaki földművesek voltak,
akik tutajon keltek át a tengeren Olaszországból.
Valószínűleg Szicíliából jöttek…
KATYA STROUD MÁLTAI ÖRÖKSÉGVÉDELEM
…és ők hozták be az első háziasított állatokat
és termesztett növényeket.
És ahogy az emberek letelepedtek, kialakították a saját kultúrájukat.
A hivatalos idővonal szerint körülbelül 5600 évvel ezelőtt…
KR. E. 3600
…egy nap felkeltek, és megépítették ezt.
ĠGANTIJA
Úgy hívják, Ġgantija,
és kétségtelenül egy óriási megalitikus építmény.
Évtizedekig azt gondolták,
hogy ez a legrégebbi szabadon álló monumentális építmény a Földön.
Ahogy Ġgantija falai közt sétálok, úgy érzem, összementem,
törpe vagyok az óriások munkája mellett.
A falak megépítéséhez
több száz masszív kőtömböt kellett megemelni.
Némelyik akár 50 tonnát is nyomhat.
És amit ma láthatunk,
az csupán feleolyan magas, mint az eredeti templom.
Fénykorában a Ġgantija valóban gigantikus volt.
Mint egy háromemeletes ház.
A külső falat egymásra fektetett hatalmas kövekből építették.
Két összekapcsolódó templom ovális alakú kamrákkal,
a falaik vörösre festve.
És az oltárok sora,
az állati csontok elszenesedett maradványaival,
rituális áldozatokra vagy lakomákra utal.
Nincsenek írott források, amelyek elárulnák, mikor épült,
nincs megbízható kormeghatározás.
Valójában milyen régi ez az óriási templom?
Bizonyítja, hogy egy eltűnt civilizáció
virágzott itt még az előtt,
hogy a feltételezések szerint bármely civilizáció elkezdődött volna?
Az egyetlen érv, amely alapján a régészek 5600 évvel ezelőttre teszik az építését,
az, hogy némely itt talált lelet összeillik
más, hasonló korúnak vélt, szerényebb ásatás leleteivel.
De ez nem jelenti, hogy maga az építmény is ugyanilyen korú.
A leleteket későbbi korokban is simán otthagyhatták.
Az az igazság, hogy a történelem előtti Málta képe nem áll össze.
Gondoljunk bele!
Azok a földművesek, akik a régészek szerint
nem építettek kunyhónál nagyobb dolgot,
képesek voltak ezt megvalósítani?
Ha megnézünk egy efféle építményt,
a megépítéséhez szükséges szaktudás bizonyítékát
kéne felfedeznünk.
Egy kultúra nem tudja eleve, hogyan kell 20-30 tonnás köveket mozgatni.
Meg kell tanulnia.
Semmi bizonyíték ezen technikák kifejlődésére.
Mondok még valamit.
Ġgantija nem az egyetlen megalitikus templom Máltán.
MÁLTA
Málta két nagyobb szigetén
a régészek 19 ilyen ősi építményt tártak fel,
mindezt akkora területen, mint Chicago fele,
és ezek közül, mint állítják, a legrégebbi maga Ġgantija.
Ilyen kis szigetekhez képest nagyon sok ennyi templom,
és rengeteg munkaerőt igényelt.
Túl sokat.
Fel kell tennem a kérdést: valójában kik és mikor építették Ġgantiját?
Értelmes feltevés, hogy igen egyszerű anyagi kultúrával bíró emberek
képesek lehettek megalkotni a legnagyobb, legkáprázatosabb,
legösszetettebb építményt Máltán?
Szerintem az igazság komplikáltabb és jóval felkavaróbb.
Láttuk már Indonéziában…
GUNUNG PADANG INDONÉZIA
CHOLULAI NAGY PIRAMIS MEXIKÓ
…és Mexikóban, hogy az ősi mítoszok fontos dolgokat taníthatnak.
A regéket, amiket a generációk egymásnak adnak tovább,
a régészek nem hagyhatják figyelmen kívül.
És ha Málta ősi mondáit vizsgáljuk,
van köztük egy történet,
amely elmeséli, kik felelősek Ġgantija építéséért.
Van itt egy érdekes legenda, amely egy Sansuna nevű óriásnőről szól.
Úgy tartják, az óriásnő
közösült az egyik helybéli férfival,
és egy hibrid gyereket szült.
Később, az esemény emlékére megépítette
ezt a masszív templomot, egyetlen nap és éjszaka alatt,
miközben a vállán cipelte a gyerekét.
Lenyűgöző történet, de persze lehetne csak mese az egész.
Nyilván nem hiszem, hogy igazi óriások jártak egykor a Földön.
De mi van, ha Sansuna egy emberi lény,
akinek hihetetlen képességei és készségei vannak,
amikkel ilyesmit képes megépíteni.
Ez kísértetiesen hasonlít arra a legendára,
amely az óriásokról szól, akik Mexikóban Cholula nagy piramisát építették,
és amely a történelem előtti özönvízhez kapcsolódik.
Lehetséges, hogy az óriás építők legendái
valamely másik, fejlettebb és ősibb kultúra emlékét hordozzák?
Mi van, ha Málta őstörténetének idővonala téves?
Amikor azok a földművelők áttutajoztak Szicíliából,
mi van, ha Ġgantija és a többi építmény
már régen itt volt?
Mi van, ha ezeket a rendkívüli építményeket valaki más emelte?
Egy jóval fejlettebb társadalom, amely sokkal korábban érkezett Máltára.
Ez nemcsak lehetséges…
de valószínű is.
És szerintem nem hajóval jöttek.
Úgy gondolom, gyalog érkeztek.
Málta ugyebár nem volt mindig sziget.
Az utolsó jégkorszak csúcsán
a világ óceánjainak szintje 120 méterrel
alacsonyabb volt, mint ma.
És Málta szigetei hegytetők voltak,
egyetlen összefüggő földdarab részei, amely összekötötte Máltát
a mai Szicíliával, azt pedig
Olaszország déli végével, az európai szárazfölddel.
OLASZORSZÁG - SZICÍLIA - MÁLTA
Akkoriban nem volt túl jó Európában élni.
Hideg volt, száraz és barátságtalan.
Tudjuk, a jégkorszaki állatok átvándoroltak az egykori földhídon
Málta melegebb és gazdagabb területeire, és vígan tenyésztek itt.
Az ember nem követte volna őket?
OLASZORSZÁG - SZICÍLIA - MÁLTA
A régészek megtalálták a korai ember nyomait Szicílián.
KR. E. 12 000
A dél felé tartó vándorlásuk miért állt volna meg itt?
Számomra annak a rejtélye, hogy a máltai templomok hirtelen
megjelentek a semmiből 5-6 ezer évvel ezelőtt,
szertefoszlik, amint elfogadjuk,
hogy egy jóval korábbi időszakban,
a jégkorszak során, 12-14 ezer évvel ezelőtt,
Málta a szárazföld része volt.
Az a gond, hogy a régészek szerint
semmi bizonyíték nincs arra, hogy az emberi faj Máltán járt
annyi idővel ezelőtt.
De ez nem egészen igaz.
A bizonyíték ebben a barlangban van.
Ez Ghar Dalam,
Málta fő szigetének délkeleti partja közelében.
Egy földtani időgép,
amely visszapillantást nyújt Málta őstörténetébe.
Sorozatos árvizek hagytak itt hátra állati csontokat és fosszíliákat
évezredekkel ezelőttről.
Dr. Anton Mifsud,
a Máltai Őstörténeti Társaság elnöke,
több évtizede tanulmányozza a helyet.
Tényleg nagyon nagy.
Az ő független megállapításai nagy vitát váltottak ki.
A Ghar Dalam egy kőbe vésett feljegyzés
Málta őstörténetéről,
és úgy tudom, ez a sztalagmit különösen fontos az Ön munkája szempontjából.
Kezdjük ezzel a világosbarna réteggel, amely az úgynevezett…
- …kulturális réteg. - Igen.
Tehát éltek itt emberek.
HÁZIÁLLATOK RÉTEG (AGYAGEDÉNY RÉTEG)
- Az elmúlt 8000 évben. - Az elmúlt 8000 évben. Pontosan.
És ott az alján van valami, amit úgy hívnak, hogy pleisztocén lemez.
- Ha lemegyünk az alá… - Igen.
…az a terület már a jégkorszak.
Jégkorszaki állatok maradványait őrzi.
Nem hívják kulturális rétegnek,
mert úgy vélik, hogy nem éltek itt emberek.
Pontosan, így van.
Bármi, amit ilyen mélységben találunk, az legalább 11 600 éves.
Ha Málta történelmének hivatalos verziója helyes,
semmilyen emberi maradványnak nem lett volna szabad előkerülnie.
Ám bő száz évvel ezelőtt a régészek mégis találtak valamit.
TAURODONTIZMUS
Amire senki sem számított.
1917-ben ásatási munkálatok során két máltai két különleges fogat talált.
Igen.
Megkövesedett színük volt, nem voltak gyökereik.
A gyökerek beleolvadtak a fog testébe.
Szóval ezek neander-völgyire jellemző fogak?
- Igen. - Hol találták a fogakat?
Ott, a sztalagmitok alsó részénél.
- A sztalagmit aljánál. - Igen.
Az érintett szakértők
úgy vélték, bizonyítékot találtak,
ami újraírja a máltaiak történetét.
Itt a bizonyíték…
OLASZORSZÁG - SZICÍLIA - MÁLTA
…hogy a neander-völgyi átkelt a jégkorszaki hídon.
De néha a régészek olyasmit ásnak ki, amit mások el akarnak temetni.
1952-ben kormeghatározó vizsgálatokat végeztek.
És ezek milyen eredménnyel jártak?
Azt nem hozták nyilvánosságra.
Valami okból nem tették közzé az eredményeket.
Annyit tudunk, hogy az elkövetkező években
a fogak hitelességét hivatalosan elbagatellizálták.
A történelemkönyvek a mai napig ragaszkodnak ahhoz,
hogy az emberi faj nem jutott el Máltára 7900 évvel ezelőttig.
Miért ellenzik a régészek az ember korábbi felbukkanásának gondolatát?
A paradigmaváltás nem egyszerű dolog.
Ha egy adott gondolkodásmód
a tudósok csoportjának rögeszméjévé válik egy adott területen,
nemigen hajlandóak azt elengedni,
egzisztenciálisan függővé válnak tőle,
minden más nézetet
támadásként élnek meg, és hevesen védekeznek.
Mivel saját vizsgálatot akart,
2016-ban dr. Mifsud a saját költségén elvégeztette a legkorszerűbb elemzést.
A fogakat 3 nagynevű fizikai antropológus
- vizsgálta meg nekem. - Igen.
Megerősítették, hogy neander-völgyi.
Értem.
Ez bizonyítja a jégkorszaki emberi tevékenységet.
Hogyan érinti ez Málta történelmét?
Ez sokkal régebbre tolja a dátumokat.
Értem.
Egy új fejezetet kell beilleszteni.
Igen.
Ha az unokatestvéreink, a neander-völgyiek elérték Máltát,
az igazolja, hogy a földhidat használták, és lehetséges,
hogy egy másik jégkorszaki kultúra is
itt hagyhatta a nyomát.
Szerintem meggyőző bizonyítékok vannak egy jóval régebbi máltai civilizációra,
és itt nem csak néhány fogra gondolok.
Mutatnék valamit, amit egy negyedszázaddal ezelőtt láttam,
mikor először jöttem Máltára.
Ezt belevésték a sziget alapkőzetébe.
Ez a jelenség sokfelé megtalálható a szigeteken.
Párhuzamos árkolt csatornák, mélyen az ősi mészkőbe vésve.
Közel 35 kilométernyi van ezekből a vájatokból, és
keresztezik is egymást, mint a vasúti sínek.
A régészek általános vélekedése szerint
nem sokkal régebbiek 2600 évesnél,
de behatóan nem tanulmányozták.
Nem látszanak rajtuk szerszámnyomok,
de semmilyen ismert természeti folyamat sem alkotta őket.
Egyértelműen emberi alkotások.
Viszont nem egészen bizonyos, mi célt szolgálnak.
Az az általános nézet erről, hogy ősi szállítási útvonalak.
Innen jön a közismert elnevezés: „keréknyomok”.
De valami felcsigáz engem.
Ezek nem csak a szárazföldön jelennek meg.
Néhány keréknyom egyenesen a tengerbe vezet.
Íme két nyom, ami a modern út alatt rejtőzik,
de a vége itt a kikötő vízében tűnik el.
Nyilván a tengerszint-emelkedés előtti.
Az évek során több ilyen ember alkotta vájatot találtam és követtem a víz alatt,
lefilmeztem őket a parttól egy kilométerre és akár 25 méter mélységben.
Akárki is alkotta, akkor tette,
amikor a tengerfenék ezen része nem volt víz alatt,
tehát több mint 12 000 éve, az utolsó jégkorszakban.
OLASZORSZÁG - SZICÍLIA - MÁLTA
Felmerül a kérdés, vajon a máltai őstörténetből mennyit
rejtenek el a hullámok?
Még hány ember alkotta építmény,
akár megalitikus templomok is, várhatnak felfedezésre?
Azért hiszem, hogy egy komplexebb ősi intelligencia
áll a máltai templomok hátterében,
mert jóval összetettebbek, mint amilyennek első látásra tűnnek.
A ponyva alatt, ami az elemektől óvja,
fekszik Málta egyik legkáprázatosabb temploma, a Mnajdra.
A futurisztikus, modern tető eltakarja az ég elől,
ami sajnálatos,
mert akárki is építette,
különlegesen fejlett ismeretekkel rendelkezett a kozmoszról,
amely tényt a máltai régészek sem vitatják.
Tudjuk, hogy megfigyelték a napkeltéket,
és bizonyos csillagok pozícióját.
És a megfigyeléseik némelyikét beleszőtték
az építészetükbe.
A Mnajdra építői zseniális módot eszeltek ki az égbolt nyomon követésére.
Napéjegyenlőség idején,
tavasszal március 21-én és ősszel szeptember 21-én
a kelő nap sugarai pontosan betalálnak a templom bejáratán,
és fénnyel árasztják el a belső szentély legmélyebb zugait.
Ezen alkalmakkor a templom belső tere
ragyogott és varázslatosan életre kelt.
És ez nem minden.
Napkeltekor, a nyári és téli napfordulókor,
az év leghosszabb és legrövidebb napján,
egy másik sajátos fénysugár
épp megvilágítja a bejárat jobb és bal oldalán
álló kőtömbök peremét.
Ez a jelenség egyáltalán nem egyedi az ősi építményeknél.
Valójában a cholulai nagy piramis…
CHOLULAI NAGY PIRAMIS MEXIKÓ
…és az alatta levő piramisok mind a lenyugvó napra néznek
a nyári napfordulókor.
Világszerte több más megalitikus hely is hasonló tájolást mutat.
STONEHENGE EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Például Stonehenge
vagy a karnaki templom.
KARNAK EGYIPTOM
Itt, Mnajdránál az ősök azért emelték e hatalmas épületeket,
hogy a Menny és a Föld szövetségét ünnepeljék.
Valójában Mnajdra és a többi templom
egy jóval nagyobb, ősi csillagászati projekt része lehetett.
És ez, ha igaznak bizonyul,
újraírná Málta őstörténetének elfogadott idővonalát.
A holland kutató és szerző, Lenie Reedijk,
felkutatta az összes máltai megalitikus templomot,
és alaposan tanulmányozta a tájolásukat.
Nagy meglepetésére
nincs több napéjegyenlőséghez vagy napfordulóhoz tájolt templom.
És nincsenek sajátos földrajzi jelenséghez sem tájolva.
Sőt, egyikük sincs ugyanabba az irányba tájolva.
Nincs két egyforma tájolás.
- Ez már önmagában is rendkívüli. - Nagyon különös.
LENIE REEDIJK - A „SZÍRIUSZ: A MÁLTAI TEMPLOMOK CSILLAGA” SZERZŐJE
Azt várnánk, hogy mint a keresztény
vagy muzulmán templomoknál, itt is van preferált irány.
Miért Mnajdra az egyetlen templom, amely napéjegyenlőséghez van tájolva?
Vajon a többi máltai templom is valamely égi jelenséget céloz meg?
Ha igen, akkor mit?
Keresnünk kell valami rendszert.
Ehhez szükség van egy csipetnyi archeoasztronómiára.
Ami az ősidők csillagászatát jelenti.
Van egy elképesztő és kevéssé ismert mozgás az égen,
amit úgy neveznek, hogy precesszió.
Ellentétben azzal, amit sokan gondolnak, a Föld nem tökéletesen gömb alakú.
Igazából kissé kidudorodik az egyenlítőnél.
Mi következik ebből?
A Nap és a Hold gravitációs vonzása miatt
a Föld kissé imbolyog, miközben a tengelye körül forog.
Az elmozdulás miatt az éjszakai égbolt megváltozik az évek során,
úgy tűnik, mintha a távoli csillagképek helyzete szisztematikusan eltolódna.
Az egész ég elmozdulni látszik, de csak nagyon kicsit.
Ez egy fok eltérést jelent
egy adott csillag kelő és lenyugvó helyzetében 72 év alatt.
Tehát ha ezeket a templomokat egy bizonyos csillag irányába építették,
az évszázadok során
a templomok tájolása eltolódott, ahogyan Málta esetében látjuk.
De akad egy gond.
A hivatalos idővonal…
KR. E. 3600
…szerint az összes máltai templomot 5600-4500 évvel ezelőtt
építették.
KR. E. 2500
Ha megnézzük az ebben az időkeretben
látható legfényesebb csillagokat,
egyik sem volt valószínű lehetőség.
Erős ellenállás volt azzal szemben,
hogy tekintetbe vegyünk bármit, ami kívül esik a hagyományos elméleten.
Hogy a templomok vélt építése
- előtti időkbe menjünk vissza. - Bizony.
De egy korszerű programmal,
amely leköveti a csillagok mozgását az évezredek során,
Lenie visszatekerhette az éjjeli égboltot, akár egy órát,
keresve azt a csillagot, amelyhez minden templom igazodik.
És nemcsak a feltételezett építési idejük korszakában,
hanem bármely múltbeli időpontban.
Dolgoztam és ellenőriztem, és azután egyszer csak megjelent.
A templomokat egyetlen csillag felé tájolták.
Ez a csillag a Szíriusz, amit gyakran kutyacsillagnak is hívnak.
Elhalad az összes bejárat előtt egy adott időpontban.
Minden templom igazodik hozzá. Mindegyik.
A Szíriusz persze egy fenséges csillag.
Úgy tudom, a legfényesebb az égen.
Abszolút. Kétszer olyan fényes, mint a második legfényesebb.
Lenie elmélete választ ad
arra is, hogy miért épült ilyen sok templom.
Mivel a Szíriusz helyzete idővel eltolódott,
eltűnt az egyes templomok látómezejéből,
így az építészeknek új templomot kellett emelniük, kissé eltérő tájolással.
A precesszió miatt a Szíriusz évezredekig nem volt látható Máltáról,
amíg a Föld imbolygása látványosan vissza nem hozta a látómezőbe
körülbelül 11 000 évvel ezelőtt.
Az a templom, amely egy vonalban áll ezzel a látványos
újrafelbukkanással, nem más, mint a Ħaġar Qim északi templom.
ĦAĠAR QIM ÉSZAK
Ez az egyik legkisebb templom.
Nagyon kicsivel kezdték,
- és ahogy az évezredek teltek… - Igen.
…a legnagyobb templomot építették ki ebből,
kvázi katedrálist,
ami Ġgantija.
Ha Lenie-nek igaza van,
akkor a máltai megalitikus projekt évezredekkel korábban indult,
minthogy a kőkorszaki földművesek megérkeztek.
KR. E. 5900
KR. E. 9000
És biztosan egy olyan kultúra alkotása volt, amely fejlett csillagászati
és építészeti tudással rendelkezett.
Miért éppen a Szíriuszt tisztelték meg így?
Talán csak azért,
mert ez volt a legfényesebb csillag abban az időben.
De akár több is lehet emögött.
A Szíriusz jelentős szerepet játszik még
egy másik fontos ókori kultúra legendáiban,
az ősi Egyiptomban,
ahol a Nílus évenkénti áradásával és az újévvel kapcsolták össze,
és hatalmas istennőjük, Ízisz szimbóluma volt.
És nem ez az egyetlen különös kapocs
az ősi Egyiptom és Málta között.
A máltai halászhajókat hagyományosan egy szembetűnő szimbólummal díszítik…
az egyiptomi mitológiából…
Ez Hórusz szeme.
A halászok úgy hiszik, hogy ez jó egészséget, bőséget és főképp
védelmet biztosít nekik.
Pontosan ugyanez a szimbólum
ugyanezt a szerepet játszotta az ősi Egyiptomban.
Érdekes módon ez a hagyomány Máltát Egyiptom leghíresebb mítoszához kapcsolja,
Hórusz isten szüleinek a történetéhez…
Ők Ozirisz és Ízisz.
Az ősi időkben a bölcs isten, Ozirisz leszállt Egyiptomba,
hogy a húga, Ízisz oldalán uralkodjon.
Az emberek civilizálatlanul, törvények nélkül éltek.
Ezért Ozirisz kultúrát adott nekik,
törvényeket hozott, és megtanította őket a mezőgazdaságra.
Azután Íziszre hagyta az uralkodást, míg ő beutazta a Földet,
és más népeket is megtanított ezekre az ismeretekre.
Az utazó, civilizáló hős mítosza olyasmi,
amire a saját utazásaimból is ráismerek.
Oziriszé hasonlít a mexikói Quetzalcoatl történetére
és más civilizáló hősök ősi regéire is.
Ezek bölcs tanítók, akik egy hatalmas kataklizma után érkeznek,
ajándékként elhozva a civilizációt,
megmutatják, hogyan kell nagy kőépületeket emelni,
megtanítják az embert a mezőgazdaságra és a csillagászatra.
Lehetséges, hogy ezek a mítoszok, amelyek annyira hasonlóak a különféle kultúrákban,
esetleg egyetlen forrásra vezethetők vissza?
Ha ezek a szakállas, palástot viselő alakok a Közel-Kelettől
Amerikáig vagy a Földközi-tengerig
egyetlen ősi kultúrából származnak,
az azt jelenti, hogy amíg vadászó-gyűjtögető őseink
a jégkorszakkal küzdöttek,
valaki más körbeutazta a világot,
és továbbadta a fejlett tudását a többieknek.
Úgy hiszem, erre van bizonyíték egy másik szigeten,
amely Máltához hasonlóan majdnem elmerült az utolsó jégkorszak végén,
egy távoli világ a Karib-tenger kék vizében.
Ha egy fejlett civilizációt 11 600 évvel ezelőtt elnyelt a tenger,
talán a létezésének bizonyítéka még mindig ott található a víz alatt.
Beszéljünk Atlantiszról!
A feliratot fordította: Csaba Schlachtovszky, Etelka Polgar