EN NETFLIX-SERIE
Lider vores art af hukommelsestab?
Kan vi have glemt en vital del af vores historie?
Jeg er Graham Hancock,
og mange arkæologer hader mig, fordi jeg ønsker at finde ud af det.
Tanken om en avanceret civilisation fra istiden, der er gået tabt,
er en enorm trussel mod mainstream arkæologi,
fordi det river tæppet væk under selve disciplinen.
Det fjerner hele grundlaget.
Det er jeg ligeglad med.
Et folk ankom, og på grund af deres påvirkning
ændrer det, hvordan folk opfatter ting.
Graham Hancock er den type, der
trods alle fornærmelserne…
VANVITTIG TEORI
…og alle dem, der foragter hans arbejde…
AFFALD
…har stået fast og er blevet ved.
For mig handler det om at lære af fortiden
for at fjerne den tåge, der omkranser forhistorien.
Det er en tåge, fordi der mangler dokumenter.
Vi er nødt til at stykke fortiden sammen af fragmenterede beviser.
Vandrehistorier, legender, myter.
I mine øjne er de vigtige beviser.
En af de mest mystiske og afslørende mytologier i forhistorien
kommer fra de gamle mexicanske kulturer.
OVERLEVER I EN KAOTISK TID
I min søgen efter en overset civilisation
er jeg ankommet til frugtbare dale og ulmende vulkaner.
STILLEHAVET - MEXICO - DEN MEXICANSKE GOLF
Puebla-regionen øst for Mexico City.
Her ligger landets ældste by, der konstant har været beboet: Cholula.
I dag bor her over 100.000.
Den gemmer på en forhistorisk hemmelighed.
Historien skrives af sejrherren.
Det gælder især for Mexico.
Da de spanske conquistadorer kom til Cholula i 1519,
slagtede de alle indbyggere
og slettede derved ikke kun deres kultur,
men næsten også alle spor
efter de forhistoriske kulturer, der var gået forud for dem.
De kunne dog ikke slette alt.
Først troede conquistadorerne, at denne bakke blot var en bakke,
og de byggede en kirke på toppen af den.
Men denne bakke er ikke et naturfænomen, som folk ellers tror.
Det er nemlig et af de største monumenter, der nogensinde er bygget i verden.
Alligevel har du sikkert ikke hørt om det.
Det her er kæmpepyramiden Cholula.
KÆMPEPYRAMIDEN CHOLULA
Efter århundreders forsømmelser og plyndringer
er det umuligt at forstå,
hvor enorm pyramiden, der engang stod her, egentlig var.
Men vi har en idé om, hvordan den så ud i sin storhedstid.
Man har udregnet, at kæmpepyramiden Cholula
var 65 meter høj.
Den anses for oprindeligt at være tilegnet
den urgamle mexicansk gud, der herskede over regn og oversvømmelse.
Aztekerne kaldte guden Tlaloc.
Den blev bygget med soltørrede sten af mudder og strå,
og den var ikke lige så høj som Egyptens kæmpepyramide Giza,
men den var større og havde et fundament, der var tre gange Gizas
med 400 gange 400 meter på jorden,
hvilket er godt 30 fodboldbaner.
Det gør pyramiden til det største monument,
der nogensinde er blevet bygget af en civilisation nogen steder.
Arkæologer fastslog hurtigt,
at pyramiden blev færdiggjort for godt 800 år siden.
Det var omkring år 1200.
Da de begyndte at grave tunneller igennem selve strukturen,
blev de målløse over at se, hvad der var derinde.
Det er surrealistisk
at gå ind i verdens største pyramide.
Der er malet smukke vægmalerier,
der afbilder mytologiske forestillinger og væsner…
…og spændende glimt af mange forskellige bygningslag.
Giver de ledetråde om stedets største mysterie?
Er det en del af en global arv,
som en forhistorisk avanceret civilisation har efterladt?
Jeg har selskab af en af verdens førende eksperter i kæmpepyramiden Cholula.
Calgary Universitets antropolog og arkæolog Geoff McCafferty.
Vi står i midten af det største monument,
der er bygget i oldtidsverdenen.
DR. GEOFFREY MCCAFFERTY CALGARY UNIVERSITET
Det føles på samme måde som at være i kirke.
Man kan nærmest mærke den magt, der gennemsyrer rummet.
Tunnellerne blev udgravet af mexicanske arkæologer.
Tunnelnetværket er på otte kilometer.
-Det er fantastisk. Otte kilometer? -Ja.
Ved hjælp af tunnellerne
opdagede arkæologerne noget fantastisk.
Cholulapyramiden er simpelthen den seneste
i en række af pyramider, der alle er skjult under Cholulapyramiden.
Der er en endnu ældre pyramide indeni,
der kan dateres til omkring år 800.
Under den er der endnu en,
som i hvert fald er 200-500 år ældre.
Indtil vi, som med en række russiske dukker,
når til det, der menes at være den ældste pyramide.
Den er imponerende nok stadig 120 kvadratmeter og 17 meter høj.
Hvornår påbegyndtes arbejdet her?
Det tidligste bevis, vi kan finde på arbejdet på den ceremonielle del
er fra godt 500 år f.v.t.
Det var en okay stor pyramide.
Den er så blevet udbygget over tid,
hvor man har lagt større konstruktioner ovenpå.
Projektet må derfor være blevet udført af mange forskellige generationer
over en årrække på 1.700 år eller måske mere.
Det anerkender arkæologer nu.
Alligevel har forskere
nærmest ingen viden om de oprindelige arkitekter,
eller idé om, hvorfor de byggede en pyramide her.
Det er det mysterie, der optager mig mest.
Har du en fornemmelse af, at der mangler noget
fra Mexicos arkæologiske og historiske beretninger?
Nu er det ikke for at være dramatisk,
men hvis vi forstod Cholula bedre,
så ville det ændre vores opfattelse af mesoamerikansk historie radikalt.
Det er et sort hul.
Det er et sort hul i mexicansk historie.
Tror du, at der var noget her, før den første pyramide blev bygget?
Pyramiden blev bygget hen over en vigtig kilde.
Okay.
Kilden repræsenterer en passage til underverdenen,
så det har været et vigtigt og helligt område,
ligesom det har ceremoniel betydning.
Valget af en pyramide som struktur,
der skulle bygges på stedet, er ikke tilfældigt.
Jeg tror tværtimod, at det er en vigtig del
i at forstå den motivation, som de, der byggede den, havde,
da det har samme tema som det, vi ser verden over.
GUNUNG PADANG INDONESIEN
Vi har allerede set beviser
på en lignende pyramide i Indonesien ved Gunung Padang,
hvis hjerte også er en hellig kilde.
Det mønster ser vi ikke kun i Mexico eller Indonesien.
Det gælder også kammeret under jordoverfladen
under kæmpepyramiden Giza.
KÆMPEPYRAMIDEN GIZA EGYPTEN
Jeg tror, at det er det oprindelige hellige sted ved Giza-plateauet.
Man har derefter bygget pyramider ovenpå for at ære kilden.
Solpyramiden i Teotihuacán er placeret oven på en naturlig grotte.
De har ændret den lidt
og byggede derefter en pyramide ovenpå.
Først var der dog selve området.
Et helligt sted som pyramiden markerer.
Man starter med et område,
som af en eller anden årsag anses for at være helligt.
Det skulle have en særlig tiltrækning, som folk kunne mærke,
som gjorde området vigtigt. Det havde betydning.
Kæmpepyramiden Cholula deler endnu en vigtig egenskab
med andre forhistoriske pyramider i verden.
Der er antydninger af skjulte kamre.
Ikke længe efter at spanierne havde erobret Mexico,
rapporterede et troværdigt vidne ved navn Fader Bernardino de Sahagún,
at kæmpepyramiden Cholula var fuld af miner og grotter indeni.
I dag har moderne undersøgelser bekræftet det.
Et sted inde i pyramiden fandt en tidligere arkæolog
et åbent rum.
Der gik tunneller ind til det.
Det er ikke offentligt.
Jeg ved ikke, hvor vi står i dag.
-Det er et lokkende vink. -Synes du virkelig?
Er det rum nogensinde blevet udgravet? Har man genbesøgt det?
Ikke hvad jeg ved af.
Hvorfor er man ikke gået tilbage til det indre kammer?
Er der hemmeligheder
om de oprindelige byggeres intentioner?
Hvorom alting er, så besidder kæmpepyramiden Cholula
et indre kammer
som i Gunung Padang og Giza.
GUNUNG PADANG INDONESIEN
KÆMPEPYRAMIDEN GIZA EGYPTEN
Det er endnu en slående egenskab, som de tre har til fælles.
Men der er mere.
Man har slået fast, at strukturen
vender mod solnedgangen.
-Altså når der er solhverv. -Det stemmer.
Solen går ned mellem de to vulkaner mod vest,
så dens placering relaterer sig til solhverv.
Vi ved, at indfødte mesoamerikanere havde godt styr på astronomiske cyklusser.
De samme var de gamle egyptere, der byggede kæmpepyramiden Giza,
så den stod på linje med himlens nordpol.
Vi har forhistoriske pyramider,
hvor byggerne angiveligt ikke var i kontakt med hinanden,
så det er et mysterie, at de har så meget til fælles.
Er det bare et tilfælde?
Det tror jeg ikke.
Arkæologers generelle holdning er,
at pyramider har den form, de nu engang har,
for det er den letteste måde at bygge højt på.
UR ZIGGURAT IRAK
Udfordringen er, at disse strukturer generelt forbindes
med meget specifikke åndelige idéer.
Hvad sker der med os efter døden?
Det er altid forbundet med pyramidestrukturen.
Det er lige meget, om du finder dem i Mexico,
i det gamle Egypten,
i Cambodia eller i Indien.
Den detalje går imod den accepterede holdning,
at forskellige civilisationer i verden…
MEROE-PYRAMIDERNE SUDAN
…opfandt pyramider for sig.
Jeg synes, at det indikerer,
at der foregik noget andet bag kulisserne.
Er vi vidner til udførelsen af en ekstraordinær dispositionsplan?
En delt arv fra en glemt global civilisation,
som har sået frøene og hældt brændsel på inspirationens bål
til det andre civilisationer opstod af.
Den mulighed fører mig til spørgsmålet,
om hvorvidt pyramideprojektet i Cholula
kan dateres meget længere tilbage end det, arkæologer har lyst til at tro.
Hvad hvis vi daterer strukturen?
Er de tidligste faser blevet kulstofdateret?
Nej. Vi har fundet keramik, der minder om den, man fandt i de mexicanske dale,
som er fra godt år 1000 f.v.t.
Er det nok bevis, til at det er troværdigt?
Nej, det synes jeg overhovedet ikke.
Der skal stadig gøres enormt meget
ved hele Mexicos forhistoriske periode.
Jeg afviser ikke de arkæologiske beviser,
som daterer den første store konstruktion
på kæmpepyramiden Cholulas område
til godt 2.300 år siden, men der er ældre pyramider i Mexico.
PYRAMIDEN LA VENTA
PYRAMIDEN CUICUILCO
Jeg er mere interesseret i den idé, der ligger til grund for dem alle sammen.
Da de spanske conquistadorer ankom i år 1519,
var kæmpepyramiden Cholula i forfald.
Men da de indså, at det var mere end en bakke,
og spurgte til, hvem der havde bygget den,
blev de af de lokale fortalt et fascinerende sagn.
Ifølge myten
blev kæmpepyramiden Cholula bygget af en race kæmper.
Der var engang, hvor der boede kæmper i Mexico,
indtil regnguden Tlaloc blev vred og sendte en oversvømmelse imod dem.
Kun syv kæmper overlevede syndfloden.
Af frygt for endnu en oversvømmelse gik kæmpen Xelhua, der var arkitekt,
til Cholula.
Og med Cholulafolkets hjælp
byggede han et enormt bjerg af sten.
En pyramide.
Den blev bygget som et tempel til regnguden Tlaloc.
Arkæologer mener, at det blot er ammestuesnak,
men jeg vil mene, at hvis man ignorerer den helt og aldeles,
så går vi glip af en masse vigtige fingerpeg
om dette fantastiske steds oprindelse.
Måske er arkitekten,
der kom til Cholula efter en enorm oversvømmelse,
slet ikke en fysisk kæmpe,
men en intellektuel kæmpe
fra en avanceret civilisation, som er gået tabt i historien.
Vi kan ikke forvente, at det er let at finde beviser,
da forhistoriske monumenter som Cholula ofte er placeret
direkte oven på endnu ældre konstruktioner,
hvilket slører deres oprindelse.
Hvis man kører mod nordvest i godt to timer,
ser man endnu et slående syn, som giver et fingerpeg mere.
På toppen af denne bakke, hvis form er helt unik,
findes et urgammelt aztekisk kompleks ved navn Texcotzingo.
Vi støder på endnu en pyramide her ved Texcotzingo.
Denne gang er den dog skabt af moder jord.
Man forstår godt, hvorfor dette sted
kunne tiltrække de tidligere folkeslag.
Det står klart, at pyramider var vigtige i Mexico.
Her i det 15. århundrede
byggede aztekerne et imponerende netværk af haveterrasser og bassiner.
Vandet løb til fra smarte akvædukter.
De førte vand ned fra et reservoir, som var placeret på bjergtoppen.
Det er ligesom Babylons hængende haver bare i mesoamerikansk stil.
Det interessante, som mine undersøgelser viste, var,
at det hele er tilegnet den samme forhistoriske gud,
som forbindes med de tidligste dele af Cholulapyramiden:
Regnguden Tlaloc, som kan dateres til langt før aztekerne.
Arkæologer mener, at aztekerne
var de første, der lagde mærke til Texcotzingo,
men kunne dette utrolige område være langt ældre?
De spanske conquistadorer tog det for givet,
at hele Texcotzingo blev skabt af aztekerne.
Det samme vil de fleste arkæologer sige.
Men hvad nu hvis aztekerne blot renoverede og tilføjede ting til området,
som oprindeligt blev skabt af en meget ældre civilisation?
Forfatter Marco Vigato mener, at det er det, beviserne fortæller os.
MARCO VIGATO FORFATTER TIL 'THE EMPIRES OF ATLANTIS'
Der er arbejdet på dette område over en lang periode.
Bjergarten er en meget hård type porfyr.
Hvis du kigger rundt på området,
kan du se, at nogle stens overflader er godt medtaget.
Visse dele af området vidner om enorm erosion,
som må være sket over tusinder af år,
når man tænker på, hvor hårdfør bjergarten er.
Du mener altså, at aztekerne, som vi godt ved kom sent til,
fandt det her område, da der allerede var gjort en del ved det,
og det overtog de så.
-De videreudviklede det. -Ja.
Det er en radikal tankegang.
Kunne en meget ældre kultur have hugget
nogle af områdets mere usædvanlige karaktertræk?
Eksempelvis disse medtagede megalitter, der ligger spredt.
Og det her kammer, der hugget ud af grundfjeldet.
Der er ingen tvivl om, at området er fra før aztekerne.
De har blot overtaget området og genanvendt det.
Arkæologer ville afvise denne konklusion,
men der er relevante beviser, der taler for det.
Ikke langt herfra i en udtørret flodseng for foden af et bjerg,
blev en enorm statue af regnguden Tlaloc afsløret.
Det er det største monument skåret i ét stykke i Nord- og Sydamerika.
Arkæologer har dateret den til omkring år 700.
Det er længe før, aztekerne dominerede området.
Det beviser, at regnguden Tlaloc
allerede blev tilbedt i området af tidligere kulturer.
Måske var det under flere forskellige navne
i over tusind år og måske endnu længere.
Vi ved faktisk, at Tlaloc som et mytisk væsen
stammer helt tilbage
fra de tidligste kulturer i Mexico, som vi kender til.
Og det er han ikke ene om.
De globale oversvømmelser, som regnguden sendte, gør scenen klar til,
at den mest spændende karakter i mexicansk mytologi kan træde frem:
Quetzalcoatl.
Efter den enorme oversvømmelse
lander en fremmed fra øst på Mexicos kyster.
Han ankom i en båd uden årer, og man mente, at han blev båret af slanger.
Hans navn var Quetzalcoatl,
som betyder "den fjerklædte slange".
Sammen med sit følge lærte han de lokale at dyrke jorden og holde husdyr.
Han gav dem love
og underviste dem i arkitektur, astronomi og kunst.
De tilbad ham som en gud.
Men han blev fjernet med vold af en mexicansk krigsguds følgere,
hvorefter Quetzalcoatl sejlede mod øst med et løfte om at vende tilbage.
Legenden om Quetzalcoatl er blevet fortalt i generationer. Den fortælles også i dag.
Han beskrives som havende et enormt skæg.
Han lyder lidt som en udlænding, der kommer fra hinsides havet.
Han har civilisationens gave med sig.
Det slående er, hvor mange gange vi har hørt denne historie
fra kulturer, der tilsyneladende ikke har nogen forbindelse til Mexico.
Det er altid det samme. Der har været en syndflod.
Verden er kastet ud i mørke. Der er oversvømmelser og kaos overalt.
Samfundet bryder sammen.
Ud af mørket træder en skikkelse, der ved,
hvad der skal til for at skabe en civilisation.
Skikkelsen lærer de fortabte overlevende fra udslettelsen,
hvordan man genstarter en civilisation.
I græsk mytologi er det titanen Prometheus,
der deler ildens hemmelighed med menneskene efter en oversvømmelse.
I Andesbjergene i Sydamerika
beskriver civilisationer før inkaerne en skægget skikkelse ved navn Viracocha,
der steg op fra en enorm sø
og lærte de lokale, hvordan man skaber fantastisk murværk,
der stadig eksisterer i dag.
Selv i stillehavsområdet findes den polynesiske legende om Maui,
der skabte øerne ved at trække dem op fra havbunden
og derpå lærte øboerne at bruge stenværktøj
og tilberede deres mad.
Arkæologer mener, at heltene bag civilisationerne
er fiktive væsner, der er skabt i de forhistoriske folkeslags myter.
Jeg synes dog, at lighederne er svære at komme uden om.
Hvad hvis disse beretninger beskriver overlevende fra en avanceret civilisation,
der gik tabt i de syndfloder og brande,
som fandt sted ved slutningen af den seneste istid?
Myterne fra Mexico
og især historien om Quetzalcoatl
er forbundet til netop sådan en dommedagshændelse.
Marco mener, at der er optegnelser af hændelsen
et par timers kørsel syd for Mexico City
blandt Xochicalcos gamle templer.
Byen blev bygget af en kultur bestående af indfødte som med Cholula.
Vi ved nærmest intet om den. Det var i det syvende århundrede.
Her findes ruinerne fra to store pyramider.
Den ene er tilegnet regnguden,
mens den anden er tilegnet Mexicos helt inden for civilisation: Quetzalcoatl.
Jeg er taget hertil for at lære mere om de såkaldte mytiske karakterer.
Arkæologer finder myter forunderlige og usammenhængende.
De ignorerer dem helt i deres forsøg på at rekonstruere fortiden.
Nogle forskere ser dog i Xochicalco et forsøg på
at skabe en permanent optegnelse
af en af de vigtigste myter fra oldtidens Mexico.
De mener, at denne optegnelse indeholder en del af vores forhistorie, der er glemt.
De fire sider rundt om Quetzalcoatls tempel
er fyldt med billedhuggerarbejde af guden
i skikkelse af den fjerklædte slange.
Han var tydeligvis en vigtig figur allerede tilbage i år 700.
Marco mener tillige, at glyfferne, der er hugget i sten,
måske afslører detaljer om hans oprindelse, som vi mangler.
Hvorfor er templet særligt?
Den nederste del af templet
er en afbildning af Quetzalcoatls ankomst.
Den dækker tre sider
af pyramiden,
indtil vi når den første væsentlige glyf.
Her ser du et flammende tempel.
Der er røg- og ildspiraler.
-Det er, som om det brænder. -Præcis.
Hvad med den måde slangen snor sig rundt om?
Hvordan tolker du så dem?
Det her er slangens hale.
-Okay. -Den omfavner det brændende tempel.
Det ligner næsten en bølge, der rammer
templet fra siden.
Det kunne nærmest tolkes som en afbildning af en ø.
Så der er altså et tempel, der brænder,
og bølger, der skyller ind over det.
-Præcis. -Okay.
Hvordan tolker du så det her, Marco?
Figuren, der sidder ned, er tydeligvis magtfuld
og synes at sidde på en tømmerflåde bestående af slanger,
der nærmest er på vej væk fra det brændende tempel.
Du mener, at det her er en afbildning af syndfloden,
der finder sted et bestemt sted, som Quetzalcoatl kommer levende fra.
Det er idéen om en gud, der kommer fra et land, der blev tilintetgjort.
Det her er guden Quetzalcoatls ankomst til Mexico,
hvor han skabte den mesoamerikanske civilisation.
Krøniken går tilbage til den fjerne fortid.
Marco læser glyfferne på templet som en afbildning af en forhistorisk dommedag.
Det går imod den gængse arkæologiske opfattelse.
Det betyder ikke nødvendigvis, at han tager fejl.
Den Fjerklædte Slanges Tempel er godt 1.300 år gammelt,
og arkæologer har ret i,
at der ikke var nogen syndflod i den epoke,
som kan have inspireret til myten om Quetzalcoatl.
Det er dog ved siden af skiven.
Traditionen er tydeligvis meget ældre end templet.
Ingen ved hvor meget ældre.
Der er dog en del af vores forhistorie, der passer som fod i hose.
Geologer har bekræftet, at der indtraf en dommedagshændelse i fortiden.
Den bestod af store syndfloder og oversvømmelser,
som påvirkede dette område lige så meget som resten af verden.
Det fandt sted mod slutningen af den seneste istid for 12.800 år siden.
Kunne historien om Quetzalcoatls ankomst stamme helt tilbage fra dengang?
Jeg drager ikke strukturens alder i tvivl.
Det her er blot en fortælling af en langt ældre historie.
Måske er den sørgelige mangel inden for arkæologi
en arkæologi over idéer.
Måske fokuserer de for meget på dateringen af bestemte konstruktioner
uden at tænke over, hvad de repræsenterer.
Præcis.
Hvis vi tør kigge tilbage
hinsides de menneskeskabte horisonter, som arkæologer skaber,
så begynder myten endelig at give mening.
Det er ikke en beretning af fiktive hændelser,
men en ægte optegnelse over en glemt fortid.
Alt det her afviser arkæologer pure.
Jeg synes, at det umuligt at ignorere,
hvor udbredt historier om helte bag civilisationer er.
Nogle beretter om guder, andre om mennesker,
der ankommer i en kaotisk tid efter en stor syndflod.
De lærer fra sig om landbrug,
arkitektur, ingeniørkunst og astronomi til de overlevende.
I disse traditioner
finder vi aftrykkene fra en civilisation, der er gået tabt, hvis I spørger mig.
Hvor fandtes denne civilisation så, inden den blev tilintetgjort?
Der er mange muligheder, som aldrig er blevet undersøgt grundigt.
Vi har allerede set, at da den seneste istid var på sit højeste,
så planeten helt anderledes ud.
SUNDALAND - BENGALBUGTEN - DET INDISKE OCEAN
En fjerdedel rundt om jorden venter endnu et fingerpeg på os.
Netop der, ligesom ved Cholula,
mener man, at der blev bygget mange enorme templer
af en urgammel race kæmper
på øer, der engang ikke var øer, midt i Middelhavet.
Der går min rejse hen næste gang.
Til en enorm stengåde.
Maltas mystiske megalitter.