SERIÁL NETFLIX
Jsme druh trpící ztrátou paměti?
Je možné, že jsme zapomněli podstatnou část vlastního příběhu?
Jsem Graham Hancock
a mnozí archeologové mě nesnáší, protože se to snažím zjistit.
Představa ztracené vyspělé civilizace doby ledové
je pro tradiční archeology krajně nevítaná,
protože podkopává základy samotné této disciplíny.
Bortí je.
Ale na tom mi nezáleží.
Objevili se určití lidé a pod jejich vlivem
se mění pohled lidí na věc.
Graham Hancock
navzdory všem urážkám…
ABSURDNÍ TEORIE
…a lidem, co jeho práci shazují…
NESMYSLY
…si stále stojí za svým.
Záleží mi na tom, poučit se z minulosti,
aby se ta mlha zahalující naši prehistorii konečně rozplynula.
Mlha proto, že o tom nejsou doklady.
Musíme si poskládat obrázek o naší minulosti ze zlomků důkazů.
Mýtů, pohádek a pověstí.
Pro mě to jsou všechno důležité důkazy.
A jeden z nejzáhadnějších a nejobjevnějších pravěkých mýtů
nás přivádí k starobylým mexických kulturám.
PŘEŽIVŠÍ V ČASE CHAOSU
Hledání ztracených civilizací
mě zavedlo do úrodných údolí a k doutnajícím sopkám.
TICHÝ OCEÁN - MEXIKO - MEXICKÝ ZÁLIV
Oblast Puebla východně od Mexico City.
Nachází se zde Cholula, nejdéle obydlené město v zemi.
Dnes je to moderní metropole s více než 100 000 obyvateli.
Ve svém srdci ukrývá dávné tajemství.
Dějiny píšou vítězové.
A v Mexiku to platí dvojnásob.
Když do Choluly v roce 1519 dorazili španělští conquistadoři,
povraždili místní obyvatelstvo.
Vyhladili tak nejen jejich kulturu,
ale také téměř veškeré stopy
po pradávných kulturách, které zde byly předtím.
Ale nájezdníci nemohli zničit vše.
Conquistadoři se nejprve domnívali, že toto je pouhý kopec,
a postavili na něm kostel.
Ale tento kopec nevznikl přirozeně, jak lidé často mylně soudí.
Ve skutečnosti je to největší památka, jakou kdy lidstvo postavilo.
Přesto je možné, že jste o ní nikdy neslyšeli.
Je to Velká pyramida v Cholule.
VELKÁ PYRAMIDA V CHOLULE
Po staletích opomíjení a drancování
je nemožné pochopit,
jak velkolepá stavba tu kdysi stála.
Přesto máme jakousi představu, jak ve svém rozpuku vypadala.
Odhaduje se, že Velká pyramida v Cholule
se tyčila do výšky nejméně 65 metrů.
Důkazy naznačují, že byla původně zasvěcena
starověkému mexickému bohu deště a povodní,
jehož Aztékové znali pod jménem Tlaloc.
Byla postavena z nepálených cihel z jílu a slámy,
a nedosahovala sice výšky Cheopsovy pyramidy,
ale trojnásobně ji předčila velikostí zastavěné plochy.
U základny měřila 400 na 400 metrů,
zhruba 30 fotbalových hřišť,
což z ní dělá největší památku,
která kdy byla jakoukoli civilizací kdekoli na světě postavena.
Archeologové rychle prohlásili,
že práce na pyramidě byly dokončeny někdy před osmi staletími,
kolem 1 200 n. l.
Ale když začali provrtávat skrz zdivo budovy tunely,
byli tím, co našli uvnitř, ohromeni.
Sestupovat do největší pyramidy
na planetě působí surrealisticky.
Uvnitř jsou překrásné nástěnné malby
zobrazující scény z mytologie a různá stvoření…
a vábivé průhledy do mnoha vrstev stavby.
Skrývají se v nich odpovědi na největší zdejší tajemství?
Může být součástí globálního odkazu
zanechaného dávnou vyspělou civilizací pravěku?
Je tu se mnou přední světový expert na Velkou pyramidu v Cholule,
antropolog Univerzity v Calgary a archeolog Geoff McCafferty.
Nacházíme se v srdci nejrozsáhlejší památky,
jakou kdy dávný svět stvořil.
DR. GEOFFREY MCCAFFERTY UNIVERZITA V CALGARY
Má to tu atmosféru jako v kostele.
Aura toho místa je tu přímo hmatatelná.
Tyto tunely vykopali mexičtí archeologové.
Dohromady měří osm kilometrů.
- To je úchvatné. Osm kilometrů? - Jo.
Díky těmto tunelům
učinili archeologové šokující objev.
Pyramida v Cholule je jen poslední
z celé řady pyramid skrytých pod ní.
Uvnitř stojí ještě starší pyramida,
pocházející z doby kolem roku 800 n. l.,
a pod ní další,
datovaná o dalších 200 či 500 let dřív.
Pod řadou pyramidových matrjošek
se dostáváme k té, jež je považována za první a nejstarší.
Ta se pyšní rozlohou 120 metrů čtverečních a výškou 17 metrů.
Kdy se se stavbou začalo?
První důkazy stavby v ceremoniální zóně
pocházejí z doby 500 př. n. l.
Byla slušně velká.
Časem byla rozšiřována a to tak,
že na ni byly vystavěny další, větší.
Takže tento pyramidový stavební projekt musel probíhat po několik generací
v průběhu 1 700 let nebo i déle,
což již archeologové nezpochybňují.
Ale moderní badatelé
nevědí takřka nic o původních architektech
ani o tom, proč se zde rozhodli stavět.
Právě tato tajemství mě zajímají nejvíc.
Nemáte pocit, že archeologickému,
historickému příběhu o dávném Mexiku něco schází?
Nechci znít přehnaně dramaticky,
ale myslím si, že lepší pochopení Choluly
by radikálně změnilo vnímání dějin Mezoameriky.
Je to černá díra.
Černá díra mexické historie.
Domníváte se, že tu něco bylo, než zde postavili první pyramidu?
Byla postavená na místě, kde vyvěral pramen.
Jo.
Pramen představuje přechod do podsvětí,
takže se evidentně jedná o důležité posvátné místo
s ceremoniální funkcí.
To, že se na tomto místě
rozhodli postavit pyramidu, není náhoda.
Naopak, podle mě je to klíčové vodítko
k pochopení záměrů původních stavitelů,
protože se zde opakuje téma známé odjinud.
GUNUNG PADANG INDONÉSIE
Již jsme odhalili existenci
podobné terasovité pyramidy v Gunung Padangu v Indonésii,
která byla také vystavěna na prameni.
Ale tento vzorec je znám nejen v Mexiku nebo Indonésii.
Je to ten samý případ jako s komorou
pod Cheopsovou pyramidou v Gíze.
CHEOPSOVA PYRAMIDA EGYPT
Podle mě se jedná o první svatyni v gízském komplexu a později
zde k uctění tohoto místa byly vystavěny pyramidy.
Pyramida Slunce v Teotihuacánu stojí na přírodní jeskyni.
Pozměnili ji
a pak na ní postavili pyramidu.
Ale nejprve zde existovalo toto místo,
posvátné místo, které mají pyramidy upomínat.
Začnete místem,
které je z toho či onoho důvodu považováno za posvátné,
které vyzařovalo zvláštní magnetismus,
díky němuž se stalo důležitým.
Velká pyramida v Cholule má s prastarými pyramidami po světě
společný další klíčový aspekt.
Náznaky skrytých komor.
Nedlouho po dobytí Mexika Španěly
spolehlivý svědek otec Bernardino de Sahagún
vypověděl, že Velká pyramida v Cholule je poddolovaná a uvnitř ní jsou jeskyně.
Dnes moderní výzkumníci jeho pozorování potvrzují.
Jeden z dřívějších archeologů někde uvnitř pyramidy našel
otevřenou místnost.
Vedou k ní tunely.
Nikdy to nepublikoval.
Nevím, jak se to s ní má teď.
- To je velmi lákavé. - Myslíte?
Kopalo se v té místnosti někdy? Byl tam od té doby někdo?
Pokud vím ne.
Proč do této vnitřní komory už nikdo nevstoupil?
Jaká může skrývat
tajemství o záměrech původních stavitelů?
Už jen fakt, že tato pyramida
má vůbec nějakou skrytou komoru
stejně jako ty v Gíze a Padangu,
GUNUNG PADANG INDONÉSIE
CHEOPSOVA PYRAMIDA EGYPT
je další pozoruhodnost, kterou mají společnou.
A je jich víc.
Je zřejmé, že tato stavba
je orientována podle Slunce zapadajícího
- na letní slunovrat. - To je pravda.
Slunce zapadá mezi dvěma sopkami na západě,
takže je vskutku orientována podle slunovratu.
Víme, že původní Mezoameričané astronomické cykly dobře znali.
Stejně jako dávní Egypťané, kteří postavili Cheopsovu pyramidu,
která je v přesné rovině s pravým astronomickým severem.
Skutečnost, že tyto pyramidy,
jejichž stavitelé byli údajně bez jakéhokoli kontaktu,
mají tolik společného, je záhada.
Je to pouhá shoda náhod?
Nemyslím si.
Archeologové sdílejí názor,
že pyramidy byly postaveny v této podobě,
protože se tak dá nejsnáze stavět do výšky.
ZIKKURAT V URU IRÁK
EL TAJIN MEXIKO
Problém je, že tyto stavby jsou univerzálně spojovány
s velmi specifickými duchovními představami.
Co s námi bude po smrti?
Tato otázka je s pyramidami vždy spojená.
Tak to je, ať už jsme v Mexiku,
ve starověkém Egyptě
či v Kambodži nebo Indii.
Tento detail popírá všeobecně přijímaný názor,
že pyramidy vynalezly civilizace…
PYRAMIDY MEROE SÚDÁN
…nezávisle na sobě.
CHICHÉN ITZÁ MEXIKO
Mně to napovídá,
že na pozadí se odehrávalo cosi dalšího.
Neodhalujeme zde různé realizace pradávného plánu?
Sdíleného odkazu ztracené globální civilizace,
která zasela semínka inspirace,
z nichž vyrostlo mnoho dalších generací?
Tato možnost mě přivádí k otázce,
zda pyramidy vystavěné v Cholule
nemohou mít daleko starší původ, než by archeologové rádi věřili.
A co datování této památky?
Existují uhlíková data z ranějších fází?
Ne. Je zde keramika podobná té v Údolí Mexika,
pocházející z doby 1 000 př. n. l.
Je to dost na to, abychom si mohli být jistí?
Ne. To bych rozhodně neřekl.
A k prozkoumání mexické prehistorie nám
- zbývá ještě spousta práce. - Jo.
Nezpochybňuji archeologické důkazy,
které datují první stavby
v lokalitě u Velké pyramidy v Cholule
do doby před 2 300 lety, ale v Mexiku máme i starší pyramidy.
PYRAMIDA V LA VENTĚ
PYRAMIDA V CUICUILCU
Můj velký zájem však vyvolává cosi, co je všechny spojuje.
Když v roce 1519 přišli první conquistadoři,
byla už Velká pyramida v Cholule zchátralá.
Když však zjistili, že je to daleko víc než jen kopec,
ptali se, kdo stavbu vytvořil,
a místní se pochlubili tamní pověstí.
Legenda praví,
že Velká pyramida v Cholule je dílem obrů.
Žili, byli ve starověkém Mexiku obři,
dokud se bůh deště Tlaloc nerozzlobil a neseslal na ně velkou potopu.
Přežilo jich pouze sedm.
Z obavy před možnou druhou povodní odešel obr Xelhua, známý jako architekt,
do Choluly,
a s pomocí tamějšího lidu
postavil z cihel masivní umělou horu,
pyramidu,
a zasvětil ji uctívání boha deště Tlaloca.
Podle archeologů je to pouhá povídačka,
ale já myslím, že budeme-li příběh ignorovat,
mohou nám uniknout důležité stopy
původu tohoto neuvěřitelného místa.
Co když ten architekt,
který se v Cholule po velké potopě objevil,
nebyl obr ve fyzickém smyslu,
ale byl jedním z intelektuálních obrů
vyspělé civilizace dnes již vymazané z paměti dějin.
Nesmíme očekávat, že důkazy lze nalézt snadno,
právě proto, že se starobylé památky jako ta v Cholule často nachází
přímo na ještě starších stavbách
a zastírají jejich původ.
Po dvouhodinové jízdě na severozápad
mi další pozoruhodné místo poskytne nové vodítko.
Na vrcholu kopce unikátního tvaru
je posazen starý aztécký komplex známý jako Texcotzingo.
Zde v Texcotzingu se opět setkáváme s pyramidou,
tentokrát je však přírodního původu.
Je snadné pochopit, proč toto místo
naše předky tak přitahovalo.
Ve starém Mexiku na pyramidách zjevně záleželo.
V patnáctém století zde
Aztékové vystavěli pozoruhodnou síť zahradních teras a bazénků,
chytře zásobených akvadukty,
přivádějícími vodu z nádrže na vrcholu hory.
Visuté zahrady Semiramidiny ve středoamerickém stylu.
Zajímavé je, že podle mých šetření
bylo místo zasvěcené stejnému prastarému bohu,
spojenému s původní cholulskou pyramidou…
Tlalocovi, bohu deště a záplav, jehož kult Aztékům dávno předcházel.
Archeologové si myslí, že Aztékové
věnovali Texcotzingu pozornost jako první,
ale mohla by tato lokalita být mnohem starší?
Španělští conquistadoři nepochybovali o tom,
že Texcotzingo je výhradně prací Aztéků,
a to vám řekne také většina archeologů.
Ale co když Aztékové pouze zrenovovali a rozšířili stavbu,
která byla původně postavena daleko starší civilizací?
Spisovatel Marco Vigato věří, že jsou pro to důkazy.
MARCO VIGATO AUTOR KNIHY „ŘÍŠE ATLANTIDY“
Tato památka byla očividně dlouho přestavována.
Skála je velmi tvrdý typ porfyrické horniny.
Rozhlédnete-li se po této lokalitě,
uvidíte, že některé kameny jsou značně zvětralé.
Některé části, jevící jasné známky eroze,
tu musí být po tisíce let,
uvážíme-li, že tato hornina je extrémně tvrdá.
Aha. Takže podle vás Aztékové, o nichž víme, že přišli později,
našli toto místo přinejmenším částečně rozpracované,
převzali ho
- a dál rozvinuli. - Ano.
To je radikální myšlenka.
Mohla některé nezvyklé prvky na úbočí
vytesat kultura daleko starší?
Třeba tyto zvětralé megality rozházené po zemi.
A tuto komoru vytesanou do skalního podloží.
Toto místo téměř jistě vzniklo ještě před Aztéky.
Bylo znovu obsazeno a využito.
S tímto názorem by archeologové polemizovali,
ale je třeba zvážit další důkazy.
Nedaleko v korytu řeky na úpatí hory
byla nalezena obří socha boha deště Tlaloca.
Jedná se o největší opracovaný monolit v celé Severní i Jižní Americe.
Archeologové jeho stáří odhadují na 1 300 let,
dlouho předtím, než tuto oblast ovládli Aztékové.
Je to doklad o tom, že boha deště Tlaloca
zde uctívali již dřívější kultury
po téměř tisíc let nebo i déle,
i když třeba pod různými jmény.
Existence mytologické postavy Tlaloca
sahá až k nejstarším
známým prehistorickým kulturám Mexika.
A není sám.
Potopa světa seslaná bohem deště pouze otevírá prostor
další nesmírně zajímavé postavě z mexické mytologie…
Quetzalcoatlovi.
Po velké potopě
na mexickém pobřeží přistál cizinec z východu,
který připlul na lodi bez pádel, podle pověsti tažené hady.
Jmenoval se Quetzalcoatl,
což znamená „opeřený had“.
On a jeho následovníci naučili místní lid zemědělství a chovu zvířat.
Dal jim zákony
a vzdělal je v architektuře, astronomii a umění.
Uctívali ho jako božstvo.
Ale poté, co byl násilně vyhnán přívrženci mexického boha války,
odplul Quetzalcoatl na východ, avšak slíbil, že se jednou vrátí.
Pověst o Quetzalcoatlovi se vypráví po generace, dokonce dodnes.
Je popisován jako individuum s hustými vousy.
Mluví trochu jako cizinec z druhého konce oceánu
a přináší s sebou dary civilizace.
Žasnu nad tím, jak často jsme v kulturách, které údajně s tou mexickou
nemají nic společného, tento příběh slyšeli.
Jsou vždycky stejné. Došlo k obřímu kataklyzmatu.
Celý svět se ponořil do tmy, sužován povodněmi a chaosem.
Společnost kolabovala.
A pak se z této temnoty vynořil někdo, kdo měl dostatečné znalosti k tomu,
aby vytvořil civilizaci.
A ta postava naučí demoralizované přeživší katastrofy,
jak civilizaci obnovit.
Ve starých řeckých bájích je to titán Prometheus,
který lidem po velké potopě prozradí tajemství ohně.
V jihoamerických Andách
předchůdci Inků popisují zahalenou vousatou postavu jménem Viracocha.
Ten vystoupil z velkého jezera
a naučil místní lid stavět úžasné zděné stavby,
které stojí dodnes.
Dokonce i v Tichomoří hovoří polynéské legendy o Mauim,
který vytvořil ostrovy tak, že je vytáhl z oceánského dna,
a pak naučil ostrovany používat kamenné nástroje
a tepelně upravovat potravu.
Archeologové tvrdí, že tito hrdinní nositelé
civilizace jsou jen starověké výplody fantazie,
ale jejich vzájemnou podobnost nelze ignorovat.
Co když tyto příběhy popisují přeživší zástupce vyspělé civilizace,
ztracené při katastrofálních povodních a požárech,
o nichž víme, že nastaly koncem doby ledové?
Mexické mýty,
a zejména příběh o Quetzalcoatlovi,
mají spojitost právě s takovým apokalyptickým momentem.
A Marco věří, že jen pár hodin jízdy na jih
od Mexico City o tom mezi starobylými chrámy
v Xochicalcu nalezneme záznam.
Stejně jako Cholula bylo i toto město postaveno v sedmém století
původní kulturou, o níž mnoho nevíme.
Nalezneme zde pozůstatky dvou velkých pyramid.
Jednu zasvěcenou bohu deště,
druhou Quetzalcoatlovi, hrdinovi, který Mexiko civilizoval.
Přijel jsem sem, abych se o těch údajně mytických postavách dozvěděl víc.
Pro archeology jsou mýty vymyšlené a útržkovité.
Ve svých snahách o rekonstrukci minulosti je naprosto ignorují.
Ale někteří badatelé v Xochicalcu vidí pokus
o vytvoření trvalého záznamu
o jednom z nejzásadnějších mýtů starobylého Mexika.
Podle badatelů uchovává zapomenutou epizodu prehistorie.
Quetzalcoatlův chrám ze čtyř stran obklopují
propracované plastiky tohoto boha
majícího podobu okřídleného hada.
Očividně se jednalo o důležitou postavu už před 1 300 lety.
Ale Marco věří, že tyto piktogramy vytesané do kamene
mohou odhalit chybějící detaily jeho příběhu o původu.
Co je na chrámu zvláštní?
Na spodním stupni pyramidy
je vyobrazen příchod Quetzalcoatla,
vyobrazený na třech stranách…
- Jo. - …pyramidy.
Zde vidíme první důležitou plastiku.
A vidíme zde chrám v plamenech.
Jsou tu spirály ohně nebo kouře.
- Jako by hořela. - Ano. Přesně.
A co ty hadí spirály kolem?
Jak je v tomto kontextu vykládáte?
Toto je hadí ocas.
- Jo. - Obtáčí hořící chrám.
Vypadá to skoro jako by do chrámu…
- Aha. - …z boku narazila vlna.
Lze to číst skoro jako zobrazení ostrova.
Takže podle vás máme chrám v plamenech
a vlny, které ho omývají?
- Přesně tak. - Jo.
Vyložte mi po svém tuto scénu.
Zde je zjevně velmi mocná sedící postava,
která jako by seděla na voru z hadů,
a skoro jako by mířila od tohoto hořícího chrámu pryč.
Takže to čtete jako popis katastrofy,
která se někde odehrála, a již Quetzalcoatl přežil.
Je tu představa boha přicházejícího ze země, jež byla zničena.
Zde je Quetzalcoatlův příchod do Mexika
coby zakladatele mezoamerické civilizace.
Je to záznam události z pradávné minulosti.
Marco si chrámové plastiky vykládá jako popis dávné apokalypsy,
což je v protikladu k názorům archeologů.
Ale to ještě neznamená, že je na omylu.
Chrám opeřeného hada je starý asi 1 300 let
a archeologové správně říkají,
že v té době nedošlo k žádné globální katastrofě,
jež by vznik mýtu o Quetzalcoatlovi inspirovala.
O to ale nejde.
Pověst je stoprocentně daleko starší než chrám.
O kolik, to nikdo neví.
Ale na jedno prehistorické období ten popis přesně sedí.
Geologové potvrzují, že k nějaké apokalypse kdysi dávno došlo.
Nastalo období velkých katastrof a záplav,
které krutě postihly toto místo stejně jako téměř všude na světě…
někdy na konci doby ledové před zhruba 12 800 lety.
Může být příběh o Quetzalcoatlově příchodu tak starý?
Nezpochybňuji stáří stavby samotné.
Ale máme zde příběh, který je ve skutečnosti mnohem starší.
Co bohužel možná v archeologii chybí,
je archeologie myšlenek.
Možná se příliš soustředí na datování konkrétních staveb
a neuvažují nad tím, co znázorňují.
Správně.
Jsme-li ochotni podívat se
za umělé horizonty stanovené archeology,
mýty začnou najednou dávat smysl
a z vymyšlených báchorek se stanou
pravdivá svědectví o zapomenuté minulosti.
Archeologové tuto myšlenku odmítají,
ale mně se zdá nemožné ignorovat to,
jak moc rozšířené tyto příběhy o civilizujících hrdinech jsou.
Někdy je řeč o bozích, jindy o lidech,
kteří se objevili v čase chaosu po velké katastrofě.
Naučili ty, co přežili,
zemědělství, architektuře a technickým dovednostem.
Věřím, že v nich
najdeme stopy ztracené civilizace.
Kde tedy tato civilizace před vypuknutím katastrofy byla?
Existuje mnoho dosud opomíjených možností.
Protože jak jsme viděli, na vrcholu doby ledové…
…vypadala planeta úplně jinak.
SUNDALAND - BENGÁLSKÝ ZÁLIV INDICKÝ OCEÁN
Další pátrání po jejích stopách nás dovede na druhý konec světa.
Věří se, že stejně jako v Cholule
i tam byly desítky gigantických chrámů postaveny
dávnou rasou obrů.
Na ostrovech v srdci Středomoří, které kdysi nebyly ostrovy.
A tam mě putování zavede příště.
K obří kamenné hádance,
k záhadným maltským megalitům.
Překlad titulků: Vixo