NETFLIXOVA SERIJA
Pati li naša vrsta od amnezije?
Jesmo li zaboravili iznimno važan dio svoje povijesti?
Ja sam Graham Hancock
i brojni me arheolozi mrze jer pokušavam to doznati.
Ideja o zaboravljenoj naprednoj civilizaciji ledenog doba
predstavlja značajnu prijetnju tradicionalnoj arheologiji,
jer podriva cijelu granu znanosti.
Ruši njezine temelje.
Nije me briga za to.
Povremeno se pojave ljudi na temelju čijeg smo utjecaja…
VODITELJ PODCASTA
…skloni mijenjati stavove.
Graham Hancock,
usprkos svim uvredama…
LUDE TEORIJE
…i svima koji omalovažavaju njegov rad,
SMEĆE
…nimalo ne posustaje.
Želim samo naučiti više o prošlosti
da rastjeram maglu prapovijesti,
koja postoji jer nemamo pisanih tragova.
Moramo stvoriti sliku prošlosti na temelju nepotpunih dokaza.
Narodna predaja, legende, mitovi.
Sve su to za mene važni dokazi.
Jednu od najtajanstvenijih mitologija, koja nam ujedno i mnogo otkriva,
nalazimo među drevnim kulturama u Meksiku.
PREŽIVJELI U VRIJEME KAOSA
Tražeći izgubljenu civilizaciju,
našao sam se u zemlji plodnih dolina i tinjajućih vulkana.
TIHI OCEAN - MEKSIKO - MEKSIČKI ZALJEV
Ovo je Puebla, istočno od Mexico Cityja.
Ovdje se nalazi Cholula, najstariji neprekidno naseljen grad u Meksiku.
Danas je to moderna metropola s više od 100 000 stanovnika.
Ali u svome srcu čuva drevnu tajnu.
Povijest pišu pobjednici.
A to osobito vrijedi za Meksiko.
Kad su španjolski konkvistadori stigli u Cholulu 1519. godine,
masakrirali su stanovništvo.
Nisu iskorijenili samo njihovu kulturu,
već i gotovo sve tragove
drevnih kultura koje su im prethodile.
Ali osvajači nisu mogli sve izbrisati.
Konkvistadori su pretpostavili da je ovo brdo samo obično brdo
i na njemu su izgradili crkvu.
Ali ovo brdo nije prirodno obilježje, kako se često smatra.
Ono je zapravo najveći spomenik na svijetu.
Usprkos tome, vjerojatno niste čuli za njega.
Ovo je Velika piramida u Choluli.
VELIKA PIRAMIDA U CHOLULI
Poslije više stoljeća nemara i pljačke,
nemoguće je pojmiti
veličinu građevine koja se ovdje nalazila.
No imamo okvirnu predodžbu o tome kako je izgledala na vrhuncu.
Pretpostavlja se da je Velika piramida u Choluli
bila visoka barem 65 metara.
Dokazi daju naslutiti da je izvorno bila posvećena
drevnom meksičkom bogu kiša i poplava,
kojega su Azteci zvali Tlaloc.
Piramida je građena uglavnom opekama od blata i slame.
Nije bila visoka poput Keopsove piramide u Gizi,
ali tlocrtno je zauzimala gotovo triput veću površinu
s bazom od 400 metara kvadratnih,
poput otprilike 30 nogometnih igrališta,
pa je time ovo najveći spomenik
koji je sagradila ijedna kultura.
Arheolozi su brzo utvrdili
da je piramida dovršena prije osamstotinjak godina,
otprilike 1200. g.
Ali kad su počeli probijati tunele kroz piramidu,
šokiralo ih je ono što su otkrili.
Sve se doima nestvarnim
dok se spuštate u najveću piramidu na Zemlji.
Unutra su predivni murali
koji prikazuju mitološke prizore i stvorenja,
kao i uzbudljivi uvidi u brojne faze izgradnje.
Sadrže li oni tragove o najvećoj zagonetki piramide?
Jesu li dio globalne ostavštine
napredne prapovijesne civilizacije?
Nalazim se s jednim od vodećih stručnjaka za Veliku piramidu u Choluli,
antropologom i arheologom sa Sveučilišta u Calgaryju, Geoffom McCaffertyjem.
Nalazimo se u središtu najvećeg spomenika
drevnog svijeta.
Ovdje vas obuzme osjećaj sličan onome kad uđete u crkvu.
Možete osjetiti moć.
Ove su tunele iskopali meksički arheolozi.
Sveukupno su dugi osam kilometara.
-Nevjerojatno. Osam kilometara? -Da.
Pomoću ovih tunela
arheolozi su došli do zapanjujućeg otkrića.
Piramida u Choluli samo je najnovija
u nizu drevnih piramida skrivenih u njezinoj unutrašnjosti.
Unutra se nalazi još starija piramida
iz otprilike 800. g.
Ispod nje je još jedna piramida,
200 do 500 godina starija.
Sve dok, kao da je riječ o nizu babuški,
ne dođemo do prve, najstarije,
ali i dalje dojmljive piramide stranica dugih 120 m i visine od 17 m.
Kad je započela izgradnja na ovom lokalitetu?
Najraniji tragovi izgradnje ceremonijalne zone
potječu iz 500. g. pr. n. e.
Piramida je bila pristojno velika.
S vremenom su je proširivali.
Gradili su sve veće piramide.
U tome su zacijelo sudjelovali brojni naraštaji
tijekom 1700 godina, a možda i dulje,
što priznaju i arheolozi.
No suvremeni akademici
ne znaju gotovo ništa o izvornim arhitektima,
kao ni o tome zašto su izgradili piramidu.
Upravo je to ono što me najviše zanima.
Imate li osjećaj da nešto nedostaje
u arheološkim i povijesnim spoznajama o drevnom Meksiku?
Ne želim dramatizirati,
ali bolje razumijevanje Cholule
iz temelja bi promijenilo našu predodžbu o povijesti Mezoamerike.
To je crna rupa.
Crna rupa u meksičkoj povijesti.
Mislite li da je ovdje bilo nešto i prije izgradnje prve piramide?
Piramida je izgrađena na važnom izvoru.
U redu.
Izvor predstavlja prolaz u podzemni svijet.
To je očito bilo važno sveto mjesto
na kojem su održavali obrede.
Činjenica da je baš piramida
građevina koju su odabrali izgraditi nije slučajnost.
Naprotiv, vjerujem da je to ključan trag
za razumijevanje motivacije graditelja,
jer taj se fenomen ponavlja diljem svijeta.
GUNUNG PADANG - INDONEZIJA
Već smo otkrili dokaze
slične terasaste piramide u Indoneziji, u Gunung Padangu,
u čijem je središtu također sveti izvor.
To nije obrazac karakterističan samo za piramide u Meksiku i Indoneziji.
Isti je slučaj i s podzemnom komorom
ispod Keopsove piramide u Gizi.
KEOPSOVA PIRAMIDA U GIZI - EGIPAT
Vjerujem da je ondje bilo prvo sveto mjesto na platou Gize,
a piramide su izgrađene poslije u njegovu počast.
Piramida Sunca u Teotihuacánu nalazi se iznad prirodne špilje.
TEOTIHUACÁN - MEKSIKO
Preinačili su je
i izgradili piramidu na njoj.
Ali najprije je postojalo sveto mjesto,
a piramide ga samo obilježavaju.
Počnete s mjestom
koje se iz nekoga razloga smatralo svetim,
koje je imalo posebnu privlačnost
zbog koje je dobilo na značaju.
Velika piramida u Choluli dijeli još jednu značajku
s drevnim piramidama diljem svijeta.
Naznake skrivenih komora.
Nedugo poslije španjolskog osvajanja Meksika,
pouzdani očevidac, otac Bernardino de Sahagún,
utvrdio je da je Velika piramida u Choluli puna tunela i špilja.
Suvremeni su istraživači potvrdili to zapažanje.
Jedan je od arheologa u piramidi našao
otvorenu prostoriju.
U prostoriju su vodili tuneli.
To nije objavljeno.
Ne znam kakva je trenutačna situacija.
-Vrlo intrigantna naznaka. -Nije li?
Jesu li ikad iskapali tu prostoriju? Jesu li joj se vratili?
Ne, koliko ja znam.
Zašto se nisu vratili u tu unutrašnju komoru?
Sadrži li možda tajne
o namjerama njezinih graditelja?
Činjenica da Velika piramida u Choluli
uopće ima skrivenu komoru,
kao piramide u Indoneziji i Gizi…
GUNUNG PADANG - INDONEZIJA
KEOPSOVA PIRAMIDA U GIZI - EGIPAT
…još je jedna upečatljiva značajka koju dijele.
A ima ih još.
Utvrđeno je da je građevina
usmjerena prema smjeru zalaska Sunca.
-I to na ljetni solsticij. -Tako je.
Sunce zalazi između dva vulkana na zapadu.
Položaj piramide određen je solsticijem.
Znamo da su starosjedioci Srednje Amerike dobro poznavali astronomske cikluse.
Kao i drevni Egipćani, koji su Keopsovu piramidu u Gizi
okrenuli točno prema astronomskom sjeveru.
Činjenica da ove drevne piramide,
čiji graditelji navodno nisu bili u kontaktu,
imaju toliko zajedničkog prava je zagonetka.
Je li to samo slučajnost?
Ja ne mislim tako.
Stajalište je arheologa
da su piramide građene
jer je tako najlakše podići visoku građevinu.
ZIGURAT U URU - IRAK
EL TAJIN - MEKSIKO
Problem je što su ove građevine uvijek povezane
s određenim duhovnim idejama.
Što se događa s nama poslije smrti?
To je uvijek povezano s piramidama.
Isto je nalazite li se u Meksiku,
u drevnom Egiptu,
u Kambodži ili u Indiji.
Taj detalj prkosi prihvaćenom pogledu
da su razne civilizacije diljem svijeta…
PIRAMIDE U MEROEU - SUDAN
…neovisno izumjele piramide.
CHICHEN ITZA - MEKSIKO
EL TAJIN - MEKSIKO
Meni to sugerira
da se u pozadini događalo nešto drugo.
Jesmo li svjedoci ostvarenja nekog izvanrednog velikog plana?
Zajedničkog nasljeđa izgubljene globalne civilizacije
koja je osigurala sjeme i iskru nadahnuća
iz koje su se razvile novije civilizacije.
Ta me mogućnost tjera da se zapitam
je li projekt izgradnje piramida u Choluli
mnogo stariji nego što arheolozi žele vjerovati.
Što je s datiranjem?
Jesu li najstarije faze datirane ugljikom?
Nisu. Našli smo keramiku sličnu onoj iz Meksičke doline
iz otprilike 1000. g. pr. n. e.
Znamo li na temelju toga cijelu priču?
Ne. Nipošto.
Imamo još mnogo posla
kad je riječ o prapovijesnom Meksiku.
Ne osporavam arheološke dokaze
prema kojima su radovi
na lokalitetu Velike piramide u Choluli
započeli prije otprilike 2300 g. Ali u Meksiku postoje i starije piramide.
PIRAMIDA U LA VENTI
PIRAMIDA U CUICUILCOU
Najviše me zanimaju ideje u pozadini svega.
Kad su stigli španjolski konkvistadori, 1519. godine,
Velika piramida u Choluli bila je zapuštena.
Kad su Španjolci shvatili da nije riječ o brdu
i pitali tko je izgradio piramidu,
mještani su im ispričali fascinantnu legendu.
Prema mitu,
Veliku piramidu u Choluli izgradila je rasa divova.
Nekoć su u Meksiku postojali divovi.
Sve dok se bog kiše Tlaloc nije razbjesnio i na njih poslao veliku poplavu.
Samo je sedmero divova preživjelo.
U strahu od nove poplave, div Xelhua, poznat kao arhitekt,
zaputio se u Cholulu.
Uz pomoć svojih ljudi
od opeka je izgradio golemu umjetnu planinu,
piramidu.
Posvetio ju je štovanju boga kiše Tlaloca.
Arheolozi smatraju to samo pričom,
ali odlučimo li je ignorirati,
mogli bismo propustiti važne tragove
o porijeklu ovog nevjerojatnog mjesta.
Možda arhitekt
koji se pojavio u Choluli poslije velike poplave
nije bio div stasom,
već intelektualni div
zaboravljene napredne civilizacije.
Dokaze nećemo lako pronaći
jer se, kao u slučaju Cholule, drevni spomenici često nalaze
iznad još starijih građevina
i tako skrivaju svoje porijeklo.
Na sjeverozapadu, udaljen dva sata vožnje,
nalazi se čudesni lokalitet gdje sam pronašao sljedeći trag.
Na vrhu ovog brda jedinstvena oblika
smješten je drevni aztečki kompleks Texcotzingo.
Opet nailazimo na piramidu.
Ovaj je put ona prirodno obilježje.
Lako je razumjeti
zašto bi ovo mjesto privlačilo drevne narode.
Piramide su očito imale važnu ulogu u drevnom Meksiku.
Ovdje su u 15. stoljeću
Azteci izgradili čudesnu mrežu vrtnih terasa i bazena
u koje su domišljato konstruiranim akveduktima
dopremali vodu iz rezervoara na vrhu planine.
Sve je bilo nalik na Viseće vrtove Babilona u mezoameričkom stilu.
Zanimljivo je to što je, prema mojim istraživanjima,
sve posvećeno istome drevnom bogu
kojeg povezujemo i s najstarijom piramidom u Choluli:
Tlalocu, bogu kiše i poplava, kojeg su štovali i davno prije Azteka.
Arheolozi vjeruju da su Azteci
prvi pokazali zanimanje za Texcotzingo,
no je li moguće da je on zapravo mnogo stariji?
Konkvistadori su uzeli zdravo za gotovo
da su Texcotzingo u potpunosti izgradili Azteci,
a to tvrdi i većina arheologa.
Ali što ako su Azteci samo renovirali i nadogradili građevinu
koju je podignula neka mnogo starija civilizacija?
Autor Marco Vigato smatra da se dogodilo upravo to.
PISAC, THE EMPIRES OF ATLANTIS
Građevinu su dograđivali tijekom duljeg razdoblja.
Rabili su vrlo tvrde stijene porfira.
Osvrnete li se,
vidjet ćete da su neke kamene površine veoma istrošene.
Na nekim su dijelovima građevine tragovi erozije
za kakvu bi trebale tisuće godina,
s obzirom na to da je riječ o iznimno tvrdom kamenu.
Znamo da su Azteci stigli poslije.
Vjerujete da su zatekli barem djelomično izgrađenu građevinu
i prisvojili je?
-Nastavili s izgradnjom? -Da.
To je radikalna ideja.
Je li neka mnogo starija kultura zaslužna
za neobične značajke na obroncima?
Poput ovih raštrkanih istrošenih megalita.
I ove komore uklesane u stijenu.
Ovaj lokalitet gotovo sigurno prethodi Aztecima.
Oni su ga zatekli i iskoristili.
Arheolozi se ne slažu s tim zaključkom,
ali postoje dokazi koje valja razmotriti.
Nedaleko, u presušenom koritu rijeke u podnožju planine,
otkriven je golem kip boga kiše Tlaloca,
najveći kip od jednog komada kamena nađen u Sjevernoj ili Južnoj Americi.
Prema arheolozima, kip datira iz otprilike 700. g.
Izgrađen je mnogo prije dolaska Azteka.
To dokazuje da su boga kiše Tlaloca
već štovale starije kulture koje su obitavale na ovom području,
možda i pod raznim imenima,
gotovo tisuću godina ili čak i dulje od toga.
Tlaloc je zapravo mitološki lik
kojeg vežemo
uz najstarije poznate kulture prapovijesnog Meksika.
I nije jedini.
PRONAĆI ĆU PUT
Poplave koje je poslao bog kiše pripremile su teren
za najzanimljiviji lik meksičke mitologije,
Quetzalcoatla.
Poslije velike poplave
na meksičke je obale stigao stranac s istoka.
Stigao je na brodu bez vesala, koji su navodno nosile zmije.
Zvao se Quetzalcoatl,
što znači „pernata zmija”.
Sa sljedbenicima je naučio ljude kako da uzgajaju usjeve i pripitome životinje.
Dao im je zakone
i upoznao ih s arhitekturom, astronomijom i umjetnošću.
Štovali su ga kao božanstvo.
Ali nakon što su ga nasilno svrgnuli sljedbenici meksičkog boga rata,
Quetzalcoatl je otplovio na istok, obećavši da će se jednog dana vratiti.
Legenda o Quetzalcoatlu prepričavala se kroz naraštaje sve do danas.
Opisuju ga s bujnom bradom.
Zvuči kao stranac s druge strane oceana.
Daje im darove civilizacije.
Iznenađujuće je koliko smo puta čuli istu priču
u kulturama koje navodno nemaju nikakvu poveznicu s drevnim Meksikom.
Okolnosti su uvijek iste. Dogodila se kataklizma.
Svijet je uronio u tamu. Posvuda su poplave i kaos.
Došlo je do kolapsa društva.
A onda iz tame izranja figura koja posjeduje znanje
o svemu što je potrebno za nastanak civilizacije.
Ta figura podučava demoralizirane ljude koji su preživjeli kataklizmu
kako iznova započeti civilizaciju.
U mitologiji drevne Grčke titan Prometej
dao je ljudima vatru nakon potopa.
U južnoameričkim Andama,
civilizacije koje su prethodile Inkama opisuju bradatu figuru Viracoche,
koji je izronio iz velikog jezera
i podučio stanovništvo kako graditi zidane građevine
koje su opstale sve do danas.
Na tihooceanskim otocima polinezijske legende govore o Mauiju,
koji je stvorio njihove otoke podižući ih s dna oceana,
a onda naučio otočane rabiti kameno oruđe
i kuhati hranu.
Arheolozi kažu da su junaci koji donose civilizaciju
samo proizvod mašte drevnih naroda,
ali teško je zanemariti sličnosti.
Što ako te priče opisuju preživjele iz naprednih civilizacija
koje su iščezle u poplavama i požarima
koji su se dogodili krajem ledenog doba?
Meksički mitovi,
a osobito priča o Quetzalcoatlu,
vezani su za takvu apokalipsu.
Marco vjeruje da postoje zapisi o tome
samo nekoliko sati vožnje južno od Mexico Cityja,
u drevnim hramovima u Xochicalcu.
Poput Cholule, i ovaj je grad u sedmom stoljeću
izgradila domorodačka kultura o kojoj ne znamo mnogo.
Ovdje su ostaci dvije velike piramide.
Jedna je posvećena bogu kiše,
a druga junaku koji je civilizirao Meksiko, Quetzalcoatlu.
Došao sam ovamo kako bih naučio više o tim, tobože mitskim, likovima.
Arheolozi smatraju mitove nestvarnima i nepovezanima.
Posve ih ignoriraju u nastojanjima da odgonetnu prošlost.
Ali ovdje u Xochicalcu istraživači vide pokušaj
da se stvori trajan zapis
jednog od najvažnijih mitova drevnog Meksika,
koji, prema njima, sadrži zaboravljenu epizodu prapovijesti.
Na svim stranama Quetzalcoatlovog hrama
nalaze se složene rezbarije ovog božanstva
i njegove manifestacije u obliku pernate zmije.
Očito je bio važna figura čak i 700. g.
Ali Marco vjeruje da ovi glifovi u kamenu
otkrivaju detalje koji nedostaju u njegovoj priči.
Zašto je ovaj hram poseban?
Na donjem je dijelu piramide
prikaz Quetzalcoatlova dolaska,
koji se nalazi na tri strane
piramide.
Ovdje se nalazi prvi značajan glif.
Prikazuje hram u plamenu.
Imamo svitke koji se dime ili gore.
-Kao da su u plamenu. -Tako je.
A zmija koja se obavila oko njega?
Kako to tumačite?
Ovo je rep zmije.
-Dobro. -Omotan je oko hrama u plamenu.
Izgleda kao val
koji udara bočnu stranu hrama.
To se može protumačiti kao prikaz otoka.
Dakle, imamo hram u plamenu
koji prekrivaju valovi?
-Tako je. -Dobro.
Kako tumačite ovaj prizor, Marco?
Imamo moćnu figuru u sjedećem položaju
na splavi izrađenoj od zmija,
koja se udaljava od hrama u plamenu.
Ovo je prikaz kataklizme
koja se negdje dogodila, a Quetzalcoatl ju je preživio.
Ideja je da je bog pristigao iz uništene zemlje.
A Quetzalcoatl je stigao u Meksiko
i osnovao mezoameričku civilizaciju.
To je kronika koja seže u daleku prošlost.
Marcovo tumačenje da glifovi prikazuju drevnu apokalipsu
u suprotnosti je s mišljenjem arheologa.
Ali to ne znači da je u krivu.
Hram pernate zmije star je oko 1300 godina.
Arheolozi imaju pravo kad tvrde
da tada nije bilo globalne kataklizme
koja bi nadahnula mit o Quetzalcoatlu.
Ali to nije poanta.
Predaja je očito mnogo starija od hrama.
Koliko starija? Nitko ne zna.
Ali postoji razdoblje prapovijesti koje se savršeno uklapa u priču.
Geolozi su utvrdili da se zbilja dogodila neka vrsta drevne apokalipse.
Razdoblje kataklizma i poplava
koje je značajno utjecalo na ovo mjesto i na ostatak svijeta…
a do kojeg je došlo krajem posljednjeg ledenog doba, prije 12 800 g.
Je li priča o dolasku Quetzalcoatla toliko stara?
Ne dovodim u pitanje starost same građevine.
Ona samo prepričava mnogo stariju priču.
Nažalost, ono što u arheologiji nedostaje
jest arheologija ideja.
Možda se previše fokusiraju na datume kad je nešto izgrađeno
i ne razmatraju ideje koje sadrži.
Da.
Ako smo voljni gledati
iza umjetnih granica koje je postavila arheologija,
mit odjednom počinje imati smisla.
Ne kao maštovit prikaz izmišljenih događaja,
već istinit zapis zaboravljene prošlosti.
Arheolozi to odbacuju,
ali ja ne mogu ignorirati
koliko su raširene priče o junacima koji donose blagodati civilizacije.
Priče katkad spominju bogove, katkad ljude,
koji dolaze u doba kaosa i kataklizme.
Podučavaju ih zemljoradnji,
arhitekturi, inženjerstvu i astronomiji.
U tim predajama
možemo naći tragove izgubljene civilizacije.
Gdje se nalazila ta drevna civilizacija prije nego što je stradala u kataklizmi?
Mnogo je mogućnosti koje nismo razmotrili.
Kao što smo vidjeli, na vrhuncu posljednjeg ledenog doba,
planet je izgledao bitno drukčije.
SUNDALAND - BENGALSKI ZALJEV INDIJSKI OCEAN
Nove ćemo tragove naći na četvrt puta oko svijeta.
Ondje je, baš kao i u Choluli,
desetke golemih hramova navodno izgradila
drevna rasa divova
na otocima koji nekoć nisu bili otoci, u srcu Mediterana.
To je sljedeća postaja mog putovanja.
Golema kamena zagonetka.
Tajanstveni megaliti na Malti.
Prijevod titlova: Srđan Kos