SERIÁL NETFLIX
- Dobrý? - Jo.
- Dobře, tak řekněte. - Záběr první.
Jak byste popsal sám sebe?
Jak bych se popsal?
Mluví se o vás jako o pseudo-archeologovi.
- Ano. - Prý zmiňujete jen co se vám hodí.
Vaše knihy čtou miliony lidí, ale akademici vás ignorují.
JE GRAHAM HANCOCK CVOK?
Víte, že jste ve sporu s akademickým světem?
Hodně lidí to totiž nechce slyšet.
Celá desetiletí jste v první linii…
ZTRACENÝ HORIZONT
…vyložil jste mi spoustu kontroverzních teorií…
STARŠÍ, NEŽ VYPADÁ
…které se teď potvrdily.
Jsem Graham Hancock.
Netvrdím, že jsem archeolog nebo vědec.
Jsem novinář
a předmětem mého zkoumání je prehistorie lidstva.
Mám podezření, že lidé jako druh trpí ztrátou paměti.
Zapomněli jsme ze své minulosti něco velice podstatného.
A myslím, že tato významná zapomenutá věc
je ztracená vyspělá civilizace doby ledové.
Strávil jsem jejím hledáním
po celém světě desítky let.
Páni.
Nyní se snažím poskládat jednotlivé dílky mozaiky…
A to je hodně zvláštní.
…a dát vám důkaz, který otřese tradičním náhledem na dějiny lidstva.
Posouvá se to dál. Daleko dál.
Důmyslně propracované starobylé stavby…
Nejúžasnější archeoastronomické naleziště v Severní Americe.
…odhalují otisk vyspělé pravěké civilizace.
Ten sloup je naše Rosettská deska.
Možnost, že se nějaká civilizace zrodila dřív, než si myslíme,
je stále vyšší.
Bude skutečně potřeba přepsat dějiny v té podobě, v jaké je známe.
Jo.
Tato zpráva samozřejmě znepokojuje takzvané experty,
kteří trvají na tom, že jediní lidé, kteří žili v době ledové,
byli prostí lovci a sběrači.
To ze mě automaticky dělá nepřítele archeologů.
Proč neříct: „Nevíme. Je to velké tajemství,“
a nezůstat při tom?
Je to moje práce, nabízet alternativní úhly pohledu.
Možná v historii lidstva proběhla již zapomenutá epizoda.
Ale možná nám ta neústupnost,
arogance a povýšenost akademické obce
brání v tom tuto možnost aspoň zvážit.
Pokouším se vyvrátit současný výklad dějin.
JEDNOU PŘIŠLA POVODEŇ
Třicet let hledám něco,
co prý nemůže existovat.
Vyspělou civilizaci mnohem starší, než je ta naše, zavátou nánosem dějin.
Podle běžného pojetí dějin se po konci doby ledové…
9 600 PŘ. N. L.
…naši předci, lovci a sběrači, z vlastní iniciativy
najednou stali zemědělci a chovateli dobytka.
Zakládali sídliště a později města,
až se někdy před 6 000 lety zrodily první civilizace.
4 000 PŘ. N. L.
Ale nové objevy posouvají ten horizont stále dál do minulosti.
Jeden takový objev byl učiněn zde v Indonésii.
INDONÉSIE
INDICKÝ OCEÁN - JÁVSKÉ MOŘE MALAJSIE - SINGAPUR - VÝCHODNÍ MALAJSIE
Na Jávě, nejlidnatějším ostrově,
asi pět hodin jižně od Jakarty, poblíž vesnice Karjamukti.
Přišel jsem prozkoumat jeden z nejpozoruhodnějších
a nejkontroverznějších archeologických objevů dneška.
První důkazy
naprosto zmátly mainstreamové archeology,
protože zpochybňují vše, co nás
o pravěku učili.
To místo vyvolává zneklidňující otázku.
Co když tady během doby ledové
vzkvétala vyspělá civilizace?
Civilizace, která byla až doposud
historii skrytá?
Toto je Gunung Padang.
V místním sudském dialektu název znamená „hora světla“
nebo také „hora osvícení“.
Místní lidé o jeho tajemné atmosféře mluví s posvátnou úctou.
A poutníci zdaleka sem přicházejí uctívat ducha hory.
Očišťují se u starobylého pramene na úpatí,
než se vydají na výstup
delší než sto metrů.
Svah je strmý a cesta náročná.
Ale dostat se na vrchol za to stojí.
Protože Gunung Padangu se nic na planetě nepodobá.
Archeologové si dlouho mysleli, že jde jen o další kopec v džungli.
Ale s tímto názorem byla potíž.
Z vrcholu vidíte všude po krajině rozeseté bloky.
Kameny ve tvaru šestiúhelníku se to tu jen hemží.
Jsou jich tu tisíce.
Je to impozantní.
Ale to není v indonéské sopečné krajině, kde se podobné bloky
tvoří přirozeně, nic neobvyklého.
Říká se tomu sloupcová odlučnost
a utvoří se, když vulkanická hornina, v tomto případě čedič,
zchladne a popraská do typických tvarů.
Při zběžném pohledu by šla otevřená terasa zaměnit
za přirozeně utvořenou sopečnou skálu,
proto archeologům trvalo tak dlouho ji prozkoumat.
Ale při bližším pohledu je zřejmé,
že tyto kameny byly nařezány, použity jako stavební materiál
a přemístěny lidmi.
Mezi rozházenými hromadami popadaného kamení
se všude na kopci objevují pozůstatky staveb.
Mohyly, obdélníkové místnosti a dlouhé zdi
na pečlivě navržených terasách,
očividně výtvor lidských rukou.
Když zde v roce 2012 začal bádat archeolog Ali Akbar a jeho tým,
předpokládali, že žádné ze staveb
nejsou starší než 2 500 let.
Přesné datování této lokality není známo.
DR. ALI AKBAR INDONÉSKÁ UNIVERZITA
Toto místo bylo tak dlouho opuštěné, že se na něj možná zapomnělo.
Tým se také domníval, že starobylí stavitelé Gunung Padangu
bloky vytvořené sloupcovou odlučností na místě našli.
Pak ale objevili něco zvláštního.
Čedičové sloupce byly dovezeny odjinud,
z jiné oblasti.
To znamená, že každý z těchto bloků, kterých je až 50 000
a každý váží kolem 300 kilogramů, sem byl dopraven.
Když tým dr. Akbara místo prozkoumal,
rychle přišli na důkazy lidské přítomnosti
v takzvané kulturní vrstvě, ale ne tam, kde je očekávali.
Překvapuje nás, že se tu nacházejí dvě kulturní vrstvy.
První, na povrchu, pochází z doby 500 př. n. l.
500 PŘ. N. L.
Ale ve čtyřmetrové hloubce
jsme objevili další.
Pochází z doby před 5 200 lety.
5 200 PŘ. N. L.
To je velmi překvapivé. Byli jsme naprosto šokováni.
Je velmi stará.
Před sedmi tisíci lety
měli lidé k budování tak velkolepých staveb daleko
a neexistuje důkaz, že by lidé v této oblasti
byli něco jiného než prostí lovci a sběrači.
Co je mohlo přimět vyvinout takové úsilí a všechny
ty bloky sem dopravit?
Nejsem si jistý, jakou mělo toto místo funkci.
Nicméně zatím jsme zde nenašli žádné kosterní pozůstatky,
takže zde nebylo pohřebiště.
Možná bylo určené obřadům či rituálům.
Je to opravdové tajemství. Tajemství, které je třeba odhalit.
Teprve další výzkum probádal naleziště podrobněji
a začal vědcům otevírat dveře k další možnosti.
Možná mají co do činění
s prací civilizace vymazané z paměti lidstva.
Dr. Danny Hilman Natawidjaja studoval na Caltechu
a nyní pracuje pro indonéský Geotechnologický výzkumný ústav.
Jakožto geolog dr. Hilman věděl, že je na Gunung Padangu
něco velmi zvláštního.
Při zkoumání místa zjistil, že bloky čedičových sloupů
nepokrývají jen vrchol kopce.
Jsou jimi pokryty i terasovité svahy
zabírající plochu přinejmenším 37 akrů.
Tato odhalená část mezi dvěma terasami
vypadá jako jakási opěrná zeď.
Někteří archeologové se stále domnívají, že vznikla přirozeně.
Ano, bloky jsou přírodní,
ale oni tvrdí, že i celé rozmístění je přirozené.
Jsou to přírodní útvary, ale jejich pozice není dána přírodou.
DR. DANNY HILMAN NATAWIDJAJA GEOLOG
- Normálně je vertikální. - Ano.
- Je to tak. - A tady jsou položené na bok.
- Také nebývají takto nařezané. - Jo.
Všechny jsou tu seřezané na délku jednoho a půl metru.
To ano.
Dr. Hilman si všiml mezi bloky
ještě jedné zvláštnosti.
V normálním stavu mezi nimi není žádná hmota.
Jsou těsně vedle sebe.
Ale zde je mezi těmi sloupy malta,
- která je drží pohromadě jako pojivo. - No jo.
Je to asi pět centimetrů silná souvislá vrstva.
Takže ty bloky narovnali na sebe
a spojili je maltou. Lidi je sem dali záměrně,
- když cosi stavěli. - Ano.
Danny to začal zkoumat
a výsledky byly velice překvapivé.
Při shromažďování dat dr. Hilmanovi začalo docházet,
že Gunung Padang je daleko víc než pouhý kopec.
Toto je pradávný Gunung Padang.
Na jeho severní straně je schodiště
o délce sta metrů,
které vede na první z pěti teras.
Na rozloze asi sto padesát na čtyřicet metrů.
Celý kopec je prstencovitě obklopen opěrnými zdi z čediče.
Se svými zhruba 50 000 sloupy
se jedná o masivní projekt terraformace,
vyhaslou sopku proměnil
v něco, co lze nejlépe popsat jako stupňovitou pyramidu.
Takže ty terasy jsou vybudované lidmi.
Ano.
Nemá to stejný tvar pyramid,
jako jsou ty mayské nebo v Gíze.
Ne. Je to podobný styl stupňovitých teras utvářejících pyramidu.
- Jo. Ale jsou tu kruhovité prvky. - Skutečně.
Záleží na termínu. Jaká je definice pyramidy?
Pokud ji definujeme jako stavbu stoupající řadou teras k vrcholu,
pak mluvíme o Gunung Padangu.
A fakt, že zde tak starobylá pyramida vůbec existuje,
by mohl radikálně změnit to, co o umu našich předků dosud víme.
V současné době archeologové věří, že nejstarší pyramida na světě
vznikla před zhruba 4 700 lety.
A nenachází se v Egyptě, ale v Peru.
POSVÁTNÉ MĚSTO CARAL-SUPE PERU
Ale dr. Hilman našel důkazy, že Gunung Padang může být ještě starší.
Takže jak je vlastně starý?
Kdo ho postavil? A proč?
Dr. Hilman se svým týmem
se uchýlili k technologiím používaným obvykle v geologii
a pokusili se na tyto otázky odpovědět uvnitř stavby.
Používáme zde tři metody.
- GPR. - Georadar.
- Ano, georadar. - Jo.
- Dále odporovou tomografii. - Jo.
A také seismickou tomografii.
Předtím tu archeologové kopali jen do hloubky několika málo metrů
a v několika ohraničených pásech.
Nová technologie prozkoumá mnohem větší plochu…
- Třicet metrů. - Třicet metrů.
…a jde mnohem hlouběji.
Při GPR měření
použijeme georadar.
Georadar
vysílá do země pulsy rádiových vln.
Když na něco narazí, odrazí se zpět a data jsou nahrána a analyzována.
K proniknutí do 30 metrů jsme zvolili frekvenci 40 megahertzů.
Dobře. Jdeme na to.
Čím více informací dr. Hilman s týmem ze země získávají,
tím záhadnější se vše jeví.
Podzemní část stavby je stále komplexnější.
I když čedič je tam stále přítomen
jako stavební materiál.
Seismická tomografie odhalila v nitru kopce
zvláště zajímavé místo.
Má seismickou rychlost asi 200 metrů za vteřinu.
Jo. A to laicky řečeno znamená co?
Že je tam dutina.
TUNEL/KOMORA
- Prázdno. Dutý prostor. - Prázdné místo.
A dokážete říct, jaký má tvar?
Ano, jak vidíte, má tvar obdélníku.
- Je obdélníkový, jo. - Ano.
- A to místo je hned… - Jo.
- …protože to je střed celé stavby. - Aha.
…pod první terasou je také prázdný prostor…
KOMORA UMĚLÁ ZEĎ
- Ano. - …propojující tuto komoru
s prostorem pod druhou terasou.
Dr. Hilman s týmem objevili
nejméně tři prostorné obdélníkové komory.
Jedna je zhruba deset metrů pod zemí,
a může se jednat o jakýsi vstup,
a zdá se, že odsud vede přístupový tunel do větší, hlavní komory.
A další průchod vedoucí do třetí,
která je 20 až 30 metrů hluboko.
Všechny tři se nacházejí ve středové ose celého místa.
Ty tři komory mě moc zaujaly.
Bylo by skvělé přimět archeology,
aby zde provedli vykopávky.
Když jsme viděli ty místnosti…
- Jo. - …ty tři komory,
byli jsme ohromení.
Víte, že jste na prahu velkého objevu.
- Jistě. - Beze sporu.
Jo.
Ale podle historiků a archeologů, kteří zde prvně kopali,
zjištění dr. Hilmana nedává smysl.
Přijali časovou osu lidských dějin,
podle které by kmen lovců a sběračů,
žijících na kopci zhruba před 7 000 lety…
5 200 PŘ. N. L.
…nedokázal postavit tak složitou stavbu
tak kolosálních rozměrů.
A přesto zde stojí.
Tato záhada si o prozkoumání přímo říká.
K datování kopce, který vlastně není kopcem,
použil dr. Hilman a jeho tým geologický nástroj.
Jádrový vrták.
Podle očekávání byly vzorky ze dvou svrchních vrstev staré od 3 000 let…
1 000 PŘ. N. L.
…do zhruba 8 000 let.
6 000 PŘ. N. L.
Ale když vrtali do hloubky 15 metrů,
zjistili něco naprosto nečekaného.
6 000 PŘ. N. L.
Tyto části budovy byly postaveny někdy před 11 600 lety…
9 600 PŘ. N. L.
…což posouvá původ tohoto místa ke konci poslední doby ledové.
A tím objevy dr. Hilmana nekončí.
Když vrtal ještě hlouběji, do 30 metrů, narazil na nejstarší vrstvu stavby.
Pokusme se datovat, kdy vznikla.
Dobře. Čtvrtá vrstva by mohla být starší než 20 000 let.
- Dvacet tisíc. - Velice stará.
Jádrové vrtáky vyvrtaly datovatelný materiál
pocházející z doby až před 24 000 lety.
22 000 PŘ. N. L.
Nyní hluboko pohřbený organický materiál zjevně stavební povahy.
A to Dannyho, a musím říct, že i mne, utvrdilo v tom,
že historie Gunung Padangu sahá až do dávnověku.
Dannyho zjištění jsou výjimečná. Ohromující.
Doposud považovali archeologové za neoddiskutovatelný fakt,
že v jihovýchodní Asii se první stavby velkého rozsahu začaly
stavět před zhruba 4 000 lety.
Vaše datování stavby ji zasazuje do doby ledové.
Takže pro mne je to všechno velice vzrušující.
- Ano. - Moc mě zajímá,
jestli jsou v těch komorách nějaké důkazy
nebo informace, týkající se…
- Ano. - …mého hledání ztracené civilizace.
- O naší historii víme jen málo. - Jo.
Podle mě nám uniká významná věc.
Toto je něco, co tradiční archeologové nechtějí slyšet.
Názor, že je to stavba vytvořená lidmi,
již dnes nikdo nepopírá.
Ale archeologové nedokážou strávit možnost,
že ta stavba může pocházet z doby před 24 000 lety.
Tedy z hlubin doby ledové.
Akademici odmítají vzít v potaz,
že doba ledová byla velmi zvláštní údobí,
a svět během ní vypadal velice odlišně.
Víte, tehdy, před 20 000 lety, planeta nevypadala stejně jako dnes.
Ostrov Jáva nebyl ostrov.
Byl to nejjižnější výběžek rozlehlého kontinentu jihovýchodní Asie.
Kontinentu, který geologové nazvali Sundaland.
Během poslední doby ledové
byla hladina moří zhruba o 120 metrů níž než dnes.
Takže tam, kde je dnes Jávské moře, byla tehdy obrovská pevnina
vybíhající z asijského kontinentu.
Sundaland zaujímal rozlohu přes 1 800 000 čtverečních kilometrů…
22 000 PŘ. N. L.
…což je přibližně velikost západu Spojených států.
Byl to celý subkontinent.
INDICKÝ OCEÁN - BENGÁLSKÝ ZÁLIV
Víme, že kmeny lovců a sběračů využívaly sundalandské fauny a flory
již před 45 000 lety a dost možná i daleko dřív.
Proč by se další technicky vyspělá kultura
nemohla nacházet i tady?
V chladném a nehostinném světě mohla tato jihovýchodní asijská pevninská plocha
představovat jedno z pohostinných teplých míst,
kde první lidé mohli mít příležitost
rozvinout se ve vyspělou a vzdělanou civilizaci.
Ať už Gunung Padang vystavěl kdokoli,
žil na této planetě s lovci a sběrači,
o nichž víme, že se zde také hojně vyskytovali.
Není to tak bláznivá myšlenka.
Dokonce i dnes technicky vyspělé národy
koexistují vedle společenství lovců a sběračů jako Sanové v Namibii,
Lakandonové v Mexiku
nebo Kazaši v západním Mongolsku.
Od pradávna vedle sebe žily rozdílné kultury
na odlišném stupni vývoje.
Gunung Padang naznačuje,
že v oblasti Sundského šelfu existovala kultura
schopná vytvořit gigantickou megalitickou stavbu.
Takovou, kdy se při stavbě specializovali na čedičové sloupce.
Tento stavební styl jsem již v těchto končinách viděl.
Na tichomořském ostrůvku Pohnpei, na místě zvaném Nan Madol.
Byl postaven z čedičových bloků vzniklých sloupcovou odlučností
a vyskládaných na sebe stejně jako v Gunung Padangu.
Archeologové mají za to, že většina pozůstatků
stavby, které lze v Nan Madolu vidět, je stará zhruba 900 let
a bloky byly vytěženy ze sousedního ostrova.
Ale při mých dřívějších průzkumných výpravách
jsem pod vodou našel několik megalitických sloupů
naznačujících, že ranější části mohly být postaveny
v době, kdy byla hladina moře níž, v poslední době ledové.
Mohli stavitelé Gunung Padangu
přeplout jižní Pacifik do Mikronésie?
A pokud ano, co se s nimi stalo?
Já myslím, že by to mohlo mít něco společného s tím,
co se stalo před 12 800 lety,
kdy se doba ledová náhle a dost drasticky změnila.
Po poměrně dlouhou dobu se postupně začalo oteplovat.
A pak náhle došlo ke dvěma událostem.
Zaprvé začaly teploty na Zemi prudce klesat,
až tak hluboko, jak bývaly na vrcholu doby ledové,
a to takřka přes noc.
A zadruhé došlo k náhlému a nevysvětlitelnému vzedmutí hladiny moře.
Období, kdy během doby ledové začalo mrznout,
obvykle nebyla provázena zvětšením objemu vody v oceánech,
protože voda se proměnila v led.
Jenže přišla velká povodeň.
Někdy před 12 800 až 11 600 lety hladina oceánů dramaticky stoupla…
9 600 PŘ. N. L.
…při sérii po sobě jdoucích potop biblických rozměrů.
Nakonec byl obrovský sundalandský kontinent
zaplaven mořem a stal se z něj ztracený svět.
Nabízí se jasná otázka.
Jsou v Jávském moři další chrámy a stavby,
které čekají na objevení?
Bůhví, co všechno se pod mořskou hladinou skrývá.
Tak výrazné období záplav by jistě mělo traumatický dopad na celé lidstvo.
A vskutku, svědectví o tom existují.
Téměř každá starověká kultura znala tradici velké potopy,
která pohltila Zemi.
Zde v Indonésii
měl kmen Bataků svou vlastní verzi mýtu o potopě světa.
BŮH STVOŘITEL
Kdysi dávno Země zestárla a stala se nečistou.
A tak bůh stvořitel Debata seslal velkou potopu,
aby Zemi vyčistil od všeho živého.
Poslední lidský pár našel útočiště na nejvyšší hoře.
A zrovna ve chvíli, kdy je vody měly pohltit,
začal bůh svého skutku litovat.
Vyčaroval zemskou hroudu,
položil ji na stoupající vody, vytvořil indonéské ostrovy
a tím dvojici zachránil.
A tento pár zplodil děti, aby znovu zalidnily Zemi,
a tito lidé se stali předky lidu Bataků.
Je to příběh pradávné apokalypsy, který se objevuje zas a znovu
v pověstech po celém světě a je předávána po tisíce let.
Samozřejmě v Bibli na to nacházíme odkaz u Noema.
Ale indický folklór také zná příběh rybáře jménem Manu,
jenž přežil velkou potopu díky tomu, že ho bůh varoval.
Od Sumerů přes Babyloňany až po staré Řeky a Číňany,
všichni mají podobné verze téhož příběhu.
Představa, že to všechno je pouhá náhoda
a příběhy jednotlivých kultur vznikly nezávisle, nedává smysl.
Všechno to jsou pravděpodobně verze jednoho příběhu
předávaného z generace na generaci,
který přežil do dnešních dob.
Globální kataklyzmatické události,
- kdy došlo k rychlému zvýšení… - Jo.
…hladiny moře a najednou celosvětový příběh potopy světa
není jen mýtus, stává se vzpomínkou.
- Jo. - Popis reálných událostí.
Fascinuje mě dávná historie Indonésie
a tajemství otevírající se před námi v Gunung Padangu.
Ale podle toho, jak archeologie funguje,
bude vůči novým objevům nadále panovat zarytý odpor.
A to je velký problém,
protože věda má být otevřená novým důkazům
a měla by být ochotná změnit názor,
když nové důkazy naznačují, že je taková změna nutná.
Jaké reakce se vám dostalo od archeologů?
- Stále to neakceptují. - Aha.
Je mi to líto, protože archeologové,
stejně jako jiní výzkumníci, prostě přestali bádat.
Smutné, jelikož se tu ukrývá přinejmenším velmi zajímavé tajemství,
kterému by měli věnovat pozornost.
Kdybychom mohli jasně ukázat
a přijmout jako fakt, že zde 11 000 let př. n. l. existovala vyspělá kultura,
byl by to velký krok.
Tvrdím,
že zhruba před 12 a půl tisíci let došlo ke globální katastrofě,
která vymazala takřka všechny stopy.
Zbyly nám pouze neodbytné vzpomínky…
jež ignorujeme s tím, že to vzpomínky nejsou.
„Je to jen folklór. Mýtus, obyčej.“
Podle mě jde o vzpomínky.
Skutečné vzpomínky na něco strašného,
co se našim předkům stalo na konci doby ledové.
Co je uchováno v legendách, umění a co je vyryto do kamene.
A nemluví pouze o velké potopě.
Mluví také o přeživších katastrofy,
moudrých cestovatelích, kteří zaseli semínka znovuzrození lidstva.
Tato tradice je obzvláště živá
v téže starobylé kultuře,
která vystavěla největší člověkem vytvořenou pyramidu na Zemi.
Tam se vydám příště.
A nebude to do Egypta.
Překlad titulků: Vixo