A NETFLIX SOROZATA
- Most jó? - Igen.
- Oké, kezdjük! - Egyes csapó.
Hogyan jellemezné magát?
Hogyan jellemezném magam?
Mások emlegették álarcheológusként is.
- Igen. - Aki szemezget az adataiból.
A könyveit milliók olvassák, de a tudósok elutasítják.
GRAHAM HANCOCK DILIS?
Tudta, hogy harcba kezd a tudósokkal?
Mert ezt sokan nem szeretnék hallani.
Évtizedek óta a sor elején áll…
ELVESZETT HORIZONT
…és sok ellentmondásos gondolatot mutatott nekem…
RÉGEBBI, MINT AMILYENNEK TŰNIK
…amiket azóta bebizonyítottak.
Nos, a nevem Graham Hancock.
Nem nevezem magam régésznek, vagy tudósnak.
Én újságíró vagyok,
és a téma, amivel foglalkozom, az az őskor.
Arra gyanakszom, hogy az emberi faj amnéziával küzd.
Elfelejtettünk valami rendkívül fontosat a saját múltunkból.
És szerintem az a rendkívül fontos, elfeledett dolog
egy elveszett, fejlett civilizáció a jégkorszakból.
Évtizedekig kerestem ennek a civilizációnak a bizonyítékát,
a bolygó minden táján.
Azta!
A célom most az, hogy összerakjam ezeket a nyomokat…
És ez rendkívül furának tűnik.
…hogy olyasmit mutassak, ami megkérdőjelezi az eddigi nézeteinket.
Ez régebbre datál mindent. Jóval régebbre.
Ősi szerkezeteket, amiket meglepően fejletten építettek meg…
Ez Észak-Amerika leghihetetlenebb archeoasztronómiai lelete.
…és amelyek felfedik egy ősi civilizáció ujjlenyomatait.
Ez a mi rosette-i kövünk.
Egyre valószínűbb, hogy a civilizáció régebben jött létre,
mint hittük.
Meg fogja követelni, hogy újraírjuk az eddig ismert történelmet.
Igen.
Persze ez az ötlet zavarja az úgynevezett szakértőket,
akik ragaszkodnak hozzá, hogy a jégkorszak alatt élő emberek csak
vadásztak és gyűjtögettek.
Ez engem automatikusan a régészek első számú ellenségévé tesz.
Miért nem lehet azt mondani, hogy: „Nem tudom,
ez rejtélyes?"
Az én dolgom alternatív nézőpontot nyújtani.
Talán volt egy elfeledett epizód az emberi történelemben.
De talán a tudományos kör
védekező, arrogáns és lenéző hozzáállása
megakadályozza, hogy megfontoljuk.
Próbálom felülírni… a történelem paradigmáját.
VOLT EGYSZER EGY ÖZÖNVÍZ
Harminc éve keresek valamit, amiről azt mondták,
lehetetlen, hogy létezik.
Egy, a miénknél régebbi civilizációt, ami elveszett a történelem során.
A történelem mainstream verziójában, ami azt mondja, a jégkorszak után…
KR. E. 9600
…a vadászó és gyűjtögető őseink saját maguktól
elkezdtek földet művelni és állatokat tenyészteni,
településeket, majd városokat létesíteni,
amíg az első civilizációk meg nem jelentek, úgy 6000 éve.
KR. E. 4000
De néhány új felfedezés egyre régebbre tolja ezt a horizontot.
Egy ilyen felfedezés itt történt, Indonéziában.
INDONÉZIA
INDIAI ÓCEÁN - JÁVA-TENGER MALAJZIA - SZINGAPÚR - KELET-MALAJZIA
Az egyik legnépesebb szigeten, Jáván…
…úgy négy órára Jakartától délre, Karyamukti falujához közel.
Azért jöttem ide, hogy megvizsgáljam korunk egyik
legbámulatosabb és legellentmondásosabb felfedezését.
A bizonyíték
teljesen zavarba hozta a mainstream régészeket,
mert megkérdőjelez mindent, amit az emberi őskorról
tanítottak nekünk.
Ez a terület felkavaró kérdést vet fel.
Mi van, ha volt egy virágzó
civilizáció Indonéziában a jégkorszak alatt?
Egy civilizáció, ami elveszett,
mostanáig.
Ez a Gunung Padang.
A név a helyi szundanéz dialektusban azt jelenti: „a fény hegye”,
vagy „a megvilágosodás hegye".
A helyiek csodálattal beszélnek a rejtélyes atmoszférájáról…
és messziről érkeznek zarándokok tisztelegni a hegy szelleme előtt.
Megtisztítják magukat a forrásban a hegy lábánál…
mielőtt elindulnak…
110 méter magasra.
Meredek út vezet felfelé, és nehéz megmászni.
De ha egyszer felér az ember, megéri.
Mert a Gunung Padang a Földön semmihez nem fogható.
A régészek sokáig azt gondolták, ez csak egy újabb domb a dzsungelben.
De ezzel a nézettel volt egy gond.
Ha felérünk a csúcsra, láthatjuk ezeket a tömböket, szétszórva.
Furcsa, hatszögű kőtömbök szanaszét szórva.
Több ezer.
Igazán látványos.
De egyáltalán nem üt el Indonézia vulkanikus tájától,
ahol az ilyen oszlopok maguktól keletkeznek.
Oszlopos illesztésnek nevezik,
és akkor keletkeznek, amikor a vulkanikus kőzetek lehűlnek,
és jellegzetes formában repedeznek meg.
Első pillantásra ezt a teraszt természetes
vulkanikus kőformációnak nézhetjük,
és a régészek épp ezért halogatták eddig a vizsgálatát.
De ha közelebbről megnézzük, egyértelművé válik,
hogy ezeket a köveket emberi kezek vágták méretre, és használták fel
építőanyagként.
A leomlott kövek szétszórt tömkelege között
szerkezetek nyomai bukkannak fel a dombon.
Halmok, téglalap alakú szobák és hosszú falak vannak a nagy gonddal
kialakított teraszokon, amiket
egyértelműen ember épített.
Amikor Ali Akbar régész 2012-ben elkezdett itt dolgozni csapatával,
azt feltételezték, hogy a szerkezetek
kevesebb mint 2500 évesnek bizonyulnak majd.
Nem ismerjük az építmény pontos korát.
INDONÉZIAI EGYETEM
Olyan régóta elhagyatott, és talán elfeledett is.
A csapat azt is feltételezte, hogy a Gunung Padang ősi építői
a helyszínen találtak természetesen keletkezett oszlopokat.
Ekkor azonban különös felfedezést tettek.
Az oszlopokat egy másik térségből szállították ide,
egy másik helyről.
Ez azt jelenti, hogy valaki minden tömböt felhozott ide, mind az 50 000 tömböt,
amik egyenként egyharmad tonnát nyomnak.
Amikor dr. Akbar csapata először mérte fel
a területet, hamar emberek nyomaira bukkantak,
egy úgynevezett kulturális rétegben, de nem ott, ahol várták.
Nagyon meglepett, hogy a terület két kulturális rétegből áll.
Az első réteg a felszínen Kr. e. 500-ból származik.
KR. E. 500
De négy méter mélységben
találtunk egy másik kulturális réteget.
Ez Kr. e. 5200-ból származik.
KR. E. 5200
Ez nagyon meglepő. Teljesen letaglózott.
Nagyon régi ez a réteg.
Hétezer évvel ezelőtt
az emberek még messze nem tudtak ilyen szinten
építkezni, és nincs rá bizonyíték,
hogy az itt élők nem csak gyűjtögetők voltak.
Mi motiválhatta őket, hogy ilyen nagy erőfeszítéssel
idehozzák ezeket a tömböket?
Nem tudom, mi lehetett a hely funkciója,
de még mindig nem találtunk emberi csontvázakat, vagy csontokat,
ezért ez nem lehet temető.
Talán ünnepségekre vagy rituálékra használták.
Egy igazi rejtéllyel van dolgunk, amit meg kell magyarázni.
Amikor egy másik vizsgálat mélyebben a föld mélyére nézett,
egy rendkívüli, új lehetőség kényszerítette magát a kutatókra.
Mégpedig a lehetőség,
hogy talán egy elveszett civilizáció alkotására akadtak.
Dr. Danny Hilman Natawidjaja a Caltechen tanult, de most
az Indonéz Geotechnológiai Kutatási Központnak dolgozik.
Geológusként dr. Hilman tudta, hogy van valami nagyon furcsa
Gunung Padangban.
A terület felderítése során arra jutott, hogy az oszlopos tömbök
nemcsak a domb tetejét borítják,
hanem körbe is ölelik a lejtőket
egy legalább 150 000 négyzetméteres területen.
Ez a hézagos rész a két terasz között
egyfajta védőfalnak tűnik.
Vannak régészek, akiknek meggyőződése, hogy ez természetes.
Tudom, hogy a kőzet az,
de ők azt mondják, hogy az elrendezés is természetes.
A kőzet természetes, de a jelenlegi helyzetük nem természetes.
GEOLÓGUS
- Normális esetben függőlegesek. - Igen, függőlegesek.
- Úgy van. - És itt vízszintesek.
- És normális esetben nem ilyen a vágásuk. - Igen.
Itt mind egy vagy másfél méter hosszúra van vágva.
Igen.
Dr. Hilman észrevett még egy szokatlan dolgot
két tömb között.
A természetes helyzetükben nem lenne közöttük föld.
Szorosan illeszkednének egymásra.
De ezek között az oszlopok között van egy habarcs,
- ami összeköti őket, mint a cement. - Igen.
A vastagsága úgy öt centiméter, és nagyon egyenletes.
Értem, szóval kiegyenlítik az építőköveket
a habarccsal. Ezeket szándékosan rakták ide emberek,
- egy építkezés részeként. - Igen. Így van.
Danny kutatni kezdett,
és akkor jöttek a meglepetések.
Dr. Hilman arra jött rá az adatok összegyűjtésénél,
hogy a Gunung Padang több, mint egy egyszerű domb.
Ez a Gunung Padang ősi helyszíne.
Az északi oldalon van egy lépcső,
ami 90 méter magasan
csatlakozik az első teraszhoz az öt közül.
Egy nagyjából 150 méter hosszú és 40 méter széles területet ölel fel.
Az egész dombot körülveszik az oszlopos bazaltból álló védőfalak.
Becsléseink szerint 50 000 tömböt használtak
egy hatalmas terraformáló munka során,
ami átalakította a vulkáni dombot
egy lépcsőzetes piramissá.
Tehát a teraszokat emberek építették.
Igen.
Nem olyan az alakja,
mint a maja vagy a gízai piramisoknak.
Nem, az ötlet hasonló, mivel egymásra épülnek a teraszok.
- De ennek körkörös elemei is vannak. - Valóban.
Az is felmerült, hogy hogy írunk le egy piramist?
Ha úgy definiáljuk, mint egy szerkezetet, ami egy csúcsban találkozik,
akkor Gunung Padangnál is ezt látjuk.
És a tény, hogy egy ilyen ősi piramis áll itt,
radikálisan megváltoztathatja, hogy mit tudtunk az őseink képességeiről.
A régészek jelenleg azt hiszik, hogy a világ legrégebbi piramisa
úgy 4700 éve épült.
És nem Egyiptomban van, hanem Peruban.
CARAL-SUPE SZENT VÁROSA PERU
De dr. Hilman bizonyítéka szerint Gunung Padang régebbi lehet.
Szóval mennyire régi?
Ki építette? És miért?
Dr. Hilman és a csapata
egy általában geológiai kutatásokhoz használt technológiát
alkalmazott, hogy válaszokat találjon a szerkezetben.
Tehát három módszerünk van.
- A GPR. - Igen, a geológiai radar.
- Geológiai radar, értem. - Igen.
- Az elektromos ellenállás-tomográfia. - Értem.
És a szeizmikus tomográfia.
Korábban a régészek csak pár méter mélyre ástak,
és csak pár elkülönülő árokban.
Ez az új technológia több területet fed le…
Harminc méter.
…és mélyebbre is hatol.
A geológiai radarral kezdjük,
a GPR-rel.
A geológiai radar
pulzáló rádióhullámokat bocsát a talajba.
Ha eltalálnak valamit, visszaverődnek, és ezt az adatot rögzítjük és elemezzük.
Negyven megahertzet választottunk ki, ami 30 méter mélyre fog hatolni.
Oké. Kezdjük!
Minél többet tud meg dr. Hilman és csapata a belső szkenekről,
annál rejtélyesebbé válik mindez.
A föld alatti szerkezetek egyre összetettebbek.
Habár az oszlopos bazalt ott van,
építőanyagként használták.
A szeizmikus tomográfia fedett fel egy különösen érdekfeszítő pontot,
a domb mélyén.
A szeizmikus hullámok sebessége úgy 200 méter/másodperc.
És ez mit is jelent a nem szakértők nyelvén?
Azt, hogy üreges.
ALAGÚT/KAMRA
- Egy üreg. Egy üres tér. - Üres.
És lehet sejteni az üres tér alakját?
Igen, amint itt láthatja, téglalap alakú.
- Egy téglalap. - Igen.
- És a helyzete pont jó… - Igen.
- …mert pont középen helyezkedik el… - Úgy van.
…az egyes terasz alatt, de van egy másik kamra…
KAMRA MESTERSÉGES FAL
- Igen. - …ami ehhez a kamrához csatlakozik,
a második terasz alatt.
Dr. Hilman és a csapata legalább három nagy,
téglalap alakú kamrát fedezett fel.
Egyet úgy tíz méter mélyen,
ami talán egy bejárat lehet.
Úgy tűnik, innen egy folyosó vezet egy nagyobb, fő kamrába.
És egy másik átjáró vezet a harmadik kamrába,
úgy 20-30 méter mélyen.
Mindhárom pont a terület tengelye mentén helyezkedik el.
Nagyon érdekel ez a sok kamra.
Annyira jó lenne, ha rávehetnénk a régészeket,
hogy feltárják.
Amikor láttuk ezeket a kamrákat…
- Igen. - …ezt a három kamrát,
egyszerűen le voltunk nyűgözve.
Tudtuk, hogy valami jelentőset találtunk.
- Hogyne. - Nem lehet eltéveszteni.
Igen.
De a történészeknek és a régészeknek, akik először tárták fel a területet,
dr. Hilman felfedezése nem logikus.
Az emberi történelem elfogadott idővonala szerint
a gyűjtögető törzs,
ami a dombon élt, úgy 7000 évvel ezelőtt…
KR. E. 5200
…nem lett volna képes egy ilyen hatalmas méretű
és összetett szerkezet megépítésére.
És mégis itt van.
Egy megoldásra váró rejtély.
Hogy behatárolják a domb korát, ami nem is domb,
dr. Hilmanék egy másik geológiai eszközt használtak,
a magfúrást.
Amint várható volt, a két felső réteg kora 3000 év…
KR. E. 1000
…és 8000 év közti lehet.
KR. E. 6000
De amikor lefúrtak 15 méter mélyre,
valami teljesen váratlant találtak.
KR. E. 6000
Ezek a területek körülbelül 11 600 évvel ezelőtt alakultak ki…
KR. E. 9600
…ezzel visszatolva a terület eredetét az utolsó jégkorszak végére.
És dr. Hilman felfedezéseinek itt még nincs vége.
Ha mélyebbre megyünk, úgy 30 méterre, elérjük az épület első rétegeit.
Próbáljuk bemérni, ez mikor formálódott!
Oké. A négyes réteg 20 000 előtt is lehetett.
- Húszezer előtt is. - Nagyon régi.
Azok a fúrások olyan anyagokat hoztak fel,
amiket akár 24 000 évesre is becsülhetünk.
KR. E. 22000
Mélyen eltemetett organikus anyagok, amik egyértelműen a szerkezet részei.
Ez meggyőzte Dannyt, és azt kell mondjam, engem is,
hogy a Gunung Padang nagyon ősi eredetre nyúlik vissza.
Danny felfedezései kimondottan rendkívüliek és zavarba ejtőek.
Ezidáig a régészek rég megalapozott ténynek tartották,
hogy Délkelet-Ázsiában nem voltak nagyméretű szerkezetek
úgy 4000 évvel ezelőttig.
A szerkezet kormeghatározása a jégkorszakig mutat.
Ez számomra hatalmas izgalomra ad okot.
Csak arra gondolok,
hogy vajon a kamrákban van-e valamilyen információ,
ami fontos lehet az elveszett
civilizáció utáni kutatásomhoz.
- Keveset tudunk a történelemről. - Igen.
Szerintem nem veszünk észre egy nagy dolgot.
Ezt a gondolatot a mainstream régészet nehezen fogadja el.
Azt már senki nem vitatja komolyan,
hogy ember által épített a szerkezet.
Amit a régészet nagyon nehezen tud elfogadni,
az az, hogy az építmény kora 24 000 éves is lehet.
Ami a jégkorig nyúlik vissza.
Amit az akadémikusok nem hajlandóak elfogadni,
az az, hogy a jégkorszak egy különleges idő volt,
a világunk nagyon eltért a maitól.
Akkor, 20 000 éve a Föld nem úgy nézett ki, mint most.
Jáva szigete nem sziget volt.
Ez volt a legdélebbi pontja egy hatalmas délkelet-ázsiai kontinensnek.
Egy kontinensnek, amit a geológusok Szundának hívnak.
Az utolsó jégkorszak alatt
a tengerszint úgy 120 méterrel mélyebben volt, mint ma.
Ezért ami most a Jáva-tenger, az egy hatalmas földterület volt,
ami az ázsiai kontinensig terjedt.
Szunda egy nagyjából 1 800 000 négyzetkilométeres terület volt…
SZUNDA
KR. E. 22 000
úgy akkora, mint az Egyesült Államok nyugati része.
Egy egész szubkontinens volt.
INDIAI-ÓCEÁN, BENGÁLI-ÖBÖL
Tudjuk, hogy a Szunda gazdag vadvilágában már 45 000 évvel ezelőtt is éltek
vadászó és gyűjtögető népek, és valószínűleg sokkal régebben is.
Miért ne lehetett volna itt egy technológiailag
fejlettebb kultúra is?
Egy hideg és fenyegető világban, ezen a hatalmas délkelet-ázsiai vidéken
számos meleg és csábító helyszín lehetett,
ahol a őskori embernek jó esélye lett volna
kiépíteni egy fejlett és kifinomult civilizációt.
Szerintem aki a Gunung Padangot építette,
osztozott ezen a földön
a sokfelé elterjedt vadászó-gyűjtögetőkkel.
Ez nem olyan vad ötlet.
A világ technológiailag fejlett népei ma is együtt élnek
vadászó-gyűjtögető társadalmakkal, mint a szan törzs Namíbiában,
a lakandonok Mexikóban,
vagy a kazahok Nyugat-Mongóliában.
Mindig is volt, hogy különböző fejlettségi szinteken
lévő kultúrák együtt éltek.
A Gunung Padang arra utal,
hogy volt valamilyen kultúra a Szunda-self területén,
amely képes volt egy ilyen hatalmas kőszerkezet megépítésére.
Akik képesek voltak oszlopos bazalttömbökből építkezni.
Már láttunk ilyen építkezési stílust ezen a világrészen,
egy apró Csendes-óceáni szigeten, Pohnpein, egy Nan Madol nevű területen.
Ezt is vulkanikus bazalttömbökből építették,
amiket egymásra helyeztek, épp úgy, mint Gunung Padangnál.
A régészek azt hiszik, hogy az építményből
ma látható rész úgy 900 éves, ekkor hozták át a tömböket
egy szomszédos szigetről.
De felfedezéseim és korábbi látogatásaim során
számos pillért találtam, amelyek a vízszint alá nyúlnak,
ami azt sugallja, hogy korábbi verziók
is léteztek a jégkorszak alatt.
Lehet, hogy Gunung Padang
építészei átjutottak a tengeren Mikronéziába?
És ha igen, mi történt velük?
Én azt hiszem, ennek ahhoz van köze,
ami úgy 12 800 éve történt,
amikor a jégkorszaki világ váratlanul drasztikus változáson ment át.
A hőmérséklet fokozatosan emelkedett, igen hosszú időn keresztül.
És hirtelen két dolog történt egyszerre.
Először: a globális hőmérséklet
a jégkorszak előtti szintre esik,
mégpedig szinte egyik napról a másikra.
Másodszor: hirtelen, megmagyarázhatatlan módon megemelkedik a vízszint.
Általában egy jégkorszakban, amikor egy fagyos időszakba lépünk,
nem számítunk nagy mennyiségű vízre a világ óceánjaiban,
mert az a víz jéggé változott.
SZUNDA
Ami történt, az szó szerint egy özönvíz volt.
Úgy 12 800 és 11 600 évvel ezelőtt a világ óceánjai drámaian megemelkedtek…
KR. E. 9600
…hatalmas áradások folyamatos sorozatában.
Végül Szunda nagy kontinensét
ellepte a tenger, egy elveszett világ lett.
Ez nyilvánvaló kérdést vet fel.
Más templomok és szerkezetek is lehetnek a Jáva-tengerben,
amik felfedezésre várnak?
Csak a jó ég tudja, mi veszett el a megemelkedett tengerekben.
Ez a nagy áradásokkal teli időszak traumatizálhatta az egész emberiséget.
És erre tanúbizonyság is van.
Szinte minden ősi kultúra őriz hagyományokat egy Földet
elnyelő áradásról.
Itt, Indonéziában
a batak népnek is megvan a saját mítosza az özönvízről.
TEREMTŐ ISTEN
SZUNDA
Egyszer, régen a Föld megöregedett, és mocskossá vált.
Ezért a teremtő isten, Debata hatalmas özönvizet küldött,
hogy megtisztítsa a Földet mindentől.
Az utolsó emberpár a legmagasabb hegyen vonult menedékbe.
Amikor őket is elnyelte volna a víz,
az isten megbánta az emberek kiirtását.
Megteremtett egy darab földet,
majd a vízre fektette, ezzel megteremtve Indonéziát.
Így menekült meg a pár.
A párnak gyerekei lettek, akik benépesítették a Földet,
és belőlük lettek a batak nép ősei.
Ezt az ősi világvégéről szóló történetet újra és újra megtalálhatjuk
a hagyományokban a világ minden táján, évezredek óta mesélik őket.
Nyilván ott van Noé története a bibliában.
De az indiai folklór is regél egy halászról, Manuról, aki túlélt
egy nagy árvizet, miután figyelmeztette egy isten.
A suméroktól a babilóniaiakig, az ókori görögöktől a kínaiakig
mindenkinek hasonló történetei vannak.
Logikátlan lenne azt feltételezni,
hogy ez véletlen, és egymástól függetlenül találták ki őket.
Ezek a mítoszok valószínűleg olyan történetekből erednek,
amit azok az emberek adtak tovább,
akik maguk is átélték mindezt.
Igen. Ha a nagy árvizeket okozó
globális katasztrófák
tényleg megtörténtek, a világszerte népszerű történet az árvízről
többé nem csak mítosz, hanem egy emlék.
Valós eseményekről.
Lenyűgöz Indonézia őskori történelme, és a titkok,
amelyek kezdik felfedni magukat Gunung Padangnál.
De a régészet már csak olyan,
hogy továbbra is el fogja ítélni az új bizonyítékokat,
és ez nagy probléma,
mert a tudománynak nyitottnak kéne
lennie az új bizonyítékokra,
ha azt sugallják, hogy új nézőpontra van szükségünk.
Milyen reakciókat kapott a régészektől?
- Még mindig nem fogadják el. - Értem.
És én ezt sajnálom, mert a régészek,
vagy bármilyen más kutatók nem hagyhatják abba a kutatást.
Ez nagyon szomorú, mert ez mindenképpen egy érdekes rejtély,
amire figyelniük kéne.
Ha be tudnánk bizonyítani,
és elfogadni, hogy voltak fejlett kultúrák Kr. e. 11 000-ben,
az egy nagy lépés lenne.
Én azt állítom,
hogy volt egy globális katasztrófa úgy 12 500 évvel ezelőtt,
ami szinte mindent eltörölt.
Csak ezek a kísértő emlékek maradtak,
és azt mondjuk: „Nem, ezek nem emlékek.
Ez csak népmese. Csak mítosz, hagyomány."
Szerintem emlékek.
Valós emlékek egy borzalmas dologról,
ami az őseinkkel történt az utolsó jégkorszak végén.
Megőriztük őket a legendákban, a művészetben és kövekben.
És nem csak nagy árvizekről szólnak.
A katasztrófa túlélőire is utalnak,
bölcs utazókra, akik elvetették az emberek újjászületésének magvait.
Ez egy különlegesen erős hagyomány
abban az ősi kultúrában,
amelyik megépítette a legnagyobb piramist a Földön.
Épp oda tartok,
és nem Egyiptomban van.
A feliratot fordította: Bozó Ádám