NETFLIXOVA SERIJA
-Sretan? -Da.
-U redu, idemo. -Klapa jedan.
Kako biste se opisali?
Kako bih se opisao?
Neki vas prozivaju pseudoarheologom.
-Da. -Skloni ste selektivnim dokazima.
Vaše knjige čitaju milijuni, ali akademici ih ne priznaju.
JE LI GRAHAM HANCOCK SKRENUO?
Znali ste da ćete se zamjeriti akademskoj zajednici?
Mnogi to jednostavno ne žele čuti.
Desetljećima ste na udaru kritika…
IZGUBLJENI HORIZONT
…i upoznali ste me s brojnim kontroverznim idejama…
STARIJA NEGO ŠTO IZGLEDA
…sada potkrijepljenima dokazima.
Ja sam Graham Hancock.
Ne predstavljam se kao arheolog ili znanstvenik.
Ja sam novinar
i istražujem prapovijest.
Imam dojam da naša vrsta pati od amnezije.
Zaboravili smo iznimno važan dio svoje povijesti.
Mislim da je u pitanju
zaboravljena napredna civilizacija posljednjeg ledenog doba.
Desetljećima sam tražio dokaze o toj izgubljenoj civilizaciji
na lokalitetima diljem svijeta.
Kanim povezati te tragove…
Ovo je veoma neobično.
…i predstaviti vam dokaze koji osporavaju uvriježeno gledište.
To sve pomiče unatrag. U daleku prošlost.
Iznenađujuće složene drevne građevine…
To je najčudesniji arheoastronomski lokalitet u Sj. Americi.
…otkrivaju tragove napredne prapovijesne civilizacije.
Ovaj je stup naš kamen iz Rosette.
Sve je izglednije da su se prve civilizacije razvile ranije
nego što mislimo.
Morat ćemo iznova pisati povijest.
Da.
Naravno, ova ideja uzrujava takozvane stručnjake,
koji insistiraju na tome da su tijekom posljednjeg ledenog doba
svi bili lovci-sakupljači.
Zbog toga sam postao najveći neprijatelj arheologa.
Zašto samo ne kažu: „Ne znamo. To je zagonetka.”
Bilo bi dovoljno.
Moja je zadaća ponuditi drukčije gledište.
Možda postoji zaboravljeno razdoblje ljudske povijesti.
Možda nas defenzivnost,
arogancija i osjećaj superiornosti akademika
sprečavaju da razmotrimo tu mogućnost.
Pokušavam srušiti paradigmu povijesti.
JEDNOM BIJAŠE POPLAVA
Trideset sam godina tražio dokaze
o nečemu što navodno nije moglo postojati.
O izgubljenoj naprednoj civilizaciji, mnogo starijoj od naše.
Najrasprostranjenije je gledište prema kojem su se krajem ledenog doba…
9600. g. pr. n. e.
…naši preci lovci-sakupljači na vlastitu inicijativu
iznenada počeli baviti zemljoradnjom i stočarstvom.
Tako su nastajala naselja, a s vremenom i gradovi,
sve do pojave prvih civilizacija prije otprilike 6000 godina.
4000. g. pr. n. e.
Ali nova otkrića pomiču taj arheološki horizont sve dalje u prošlost.
Jedno je od tih otkrića ovdje, u Indoneziji.
INDONEZIJA
Na najnaseljenijem svjetskom otoku, Javi…
…četiri sata vožnje južno od Jakarte, blizu sela Karyamukti.
Došao sam ovamo istražiti jedno od najznačajnijih
i najkontroverznijih arheoloških otkrića današnjice.
Prvi pronalasci
posve su zbunili tradicionalne arheologe,
jer dovode u pitanje sve što smo učili
o prapovijesti.
To mjesto potiče uznemirujuće pitanje.
Što ako je tijekom ledenog doba
u Indoneziji postojala napredna civilizacija?
Civilizacija kojoj se izgubio svaki trag,
sve dosad.
Ovo je Gunung Padang.
Ime lokaliteta znači „planina svjetla” ili „planina prosvjetljenja”
na mjesnom sundaneškom dijalektu.
Mještani sa strahopoštovanjem govore o njegovoj tajanstvenosti,
a hodočasnici dolaze izdaleka ne bi li odali počast duhu planine.
Pročišćavaju se na drevnom izvoru u podnožju planine
pa se zapute uzbrdo…
putom dugim 110 metara.
Uspon je strm i zahtjevan.
Ali sve se isplati kad dođete do vrha.
Naime, Gunung Padang nije nalik ni na jedno drugo mjesto na svijetu.
Arheolozi su dugo smatrali da je to samo još jedno brdo u džungli.
Ali to je gledište bilo problematično.
Uspnete li se na vrh, vidjet ćete mnoštvo razbacanih blokova.
Neobični šesterokutni kameni blokovi nalaze se posvuda.
Ima ih na tisuće.
Prizor je upečatljiv,
ali nije toliko neobičan u vulkanskom krajoliku Indonezije,
gdje ovakvi blokovi nastaju prirodnim putem.
Taj se fenomen naziva stubasto lučenje.
Magmatske se stijene, u ovome slučaju bazalt, hlade
i pucanjem poprimaju prepoznatljive oblike.
Na prvi pogled ova terasa izgleda
kao prirodna formacija magmatskih stijena,
zbog čega su je arheolozi dugo zanemarivali.
Ali pogledate li pobliže, očito je
da su stijene pretvorene u građevinski materijal
i da su ih ovamo postavili ljudi.
Među masom palog kamena
na brdu se naziru tragovi građevina.
Humci, pravokutne prostorije i dugi zidovi
na pažljivo uređenim terasama
očito su djelo ljudskih ruku.
Kad je arheolog Ali Akbar sa svojom ekipom počeo s radom ovdje 2012. godine,
pretpostavljali su da građevine na brdu
nisu starije od 2500 godina.
Ne znamo apsolutni datum lokaliteta.
Lokalitet je davno napušten, možda i zaboravljen.
Ekipa je pretpostavila i da su drevni graditelji Gunung Padanga
zatekli kamene blokove nastale stubastim lučenjem.
Ali onda su otkrili nešto neobično.
Blokovi su dovezeni iz druge regije,
s druge lokacije.
Svaki od ovih blokova, njih 50 000,
od kojih svaki teži do 300 kg, nosili su uz ovo brdo.
Kad je ekipa dr. Akbara pregledala lokalitet,
brzo su našli dokaze o prisutnosti ljudi
u takozvanom kulturnom sloju. Ali ne dokaze kakve su očekivali.
Iznenadilo nas je što lokalitet posjeduje dva kulturna sloja.
Površinski sloj potječe iz 500. g. pr. n. e.
500. g. pr. n. e.
Ali na dubini od četiri metra
pronašli smo još jedan kulturni sloj.
Iz 5200. g. pr. n. e.
5200. g. pr. n. e.
To je vrlo iznenađujuće. Šokiralo nas je.
Lokalitet je iznimno star.
Prije sedam tisuća godina
ljudi nisu gradili tako dojmljive građevine
i nema dokaza da su stanovnici regije
bili išta doli lovci-sakupljači.
Što ih je moglo nagnati da se upuste u tako mučan poduhvat
i donesu ovamo toliko blokova?
Ne znam u koju se svrhu lokalitet rabio.
Ali još nismo našli skelete ili kosti,
pa nije riječ o pokapalištu.
Možda su ovdje održavali ceremonije.
Riječ je o pravoj zagonetki. Zagonetki koju valja razjasniti.
Tek nakon što je nova istraga prodrla još dublje u tajne lokaliteta,
istraživači su počeli razmatrati nevjerojatnu novu mogućnost.
Da su možda svjedoci
rada davno zaboravljene civilizacije.
Doktor Danny Hilman Natawidjaja studirao je na Caltechu,
a sada radi za Indonezijski centar geotehnoloških istraživanja.
Kao geolog, dr. Hilman bio je svjestan da je Gunung Padang
veoma neobičan.
Dok je istraživao lokalitet, utvrdio je da se blokovi bazalta
ne nalaze samo na vrhu brda,
već prekrivaju i njegove terasaste obronke
te zauzimaju područje od barem 15 hektara.
Ovaj izloženi dio između dvije terase
naizgled je imao ulogu potpornog zida.
Neki arheolozi uvjereni su da je riječ o prirodnoj formaciji.
Stijene su prirodne,
ali tvrde i da je njihov raspored prirodan.
Prirodne su, ali ne nalaze se u prirodnom položaju.
GEOLOG
-Obično su vertikalne. -Da.
-Tako je. -A ovdje su postavljene bočno.
-A i nisu ovolike. -Da.
Ovi su blokovi dugi metar ili metar i pol.
Da.
Doktor Hilman primijetio je još nešto neobično
između blokova.
U prirodnom položaju između blokova nema zemlje.
Blokovi su vrlo blizu.
Ali ovdje se između stijena nalazi žbuka.
-Drži ih zajedno, kao cement. -Da.
Široka je oko pet centimetara i vrlo je ujednačena.
Izravnavali su građevinske blokove
pomoću slojeva žbuke, koja je djelo ljudskih ruku.
-Rabili su je tijekom gradnje. -Da.
Danny je počeo istraživati
i nailaziti na iznenađenja.
Kad je objedinio prikupljene podatke, dr. Hilman shvatio je
da je Gunung Padang mnogo više od običnog brda.
Ovo je prikaz drevnog Gunung Padanga.
Na sjevernoj je padini stubište
koje se uspinje više od 100 m
do prve od pet terasa.
Područje je dugo oko 150 m i široko 40 m.
Brdo je okruženo potpornim zidovima od bazalta nastalog stubastim lučenjem.
Pomoću otprilike 50 000 kamenih blokova,
golemim su projektom teraformiranja
preoblikovali vulkansko brdo
u svojevrsnu stepenastu piramidu.
Dakle, terase su izgradili ljudi.
Da.
Nema isti oblik
kao piramide Maya ili piramide u Gizi.
Ali ideja je slična, stepenaste terase poprimaju oblik piramide.
-Da. Ali ima kružna obilježja. -Doista.
Definicija piramide je upitna.
Ali definiramo li je kao građevinu s nizom terasa koje vode prema vrhu,
Gunung Padang zadovoljava te uvjete.
Činjenica da ovdje postoji drevna piramida
mogla bi iz korijena promijeniti naš dojam o sposobnosti naših predaka.
Arheolozi trenutno vjeruju da je najstarija piramida na svijetu
stara otprilike 4700 godina.
I ne nalazi se u Egiptu, već u Peruu.
SVETI GRAD CARAL-SUPE
Ali dr. Hilman našao je dokaze da bi Gunung Padang mogao biti stariji.
Koliko je zapravo star?
Tko ga je izgradio? I zašto?
Doktor Hilman i njegova ekipa
rabit će tehnologiju za geološka istraživanja
da potraže odgovore duboko unutar građevine.
Imamo tri metode.
-GPR. -To je georadar.
-Georadar, da. -Da.
-Električnu tomografiju. -Dobro.
I seizmičku tomografiju.
Arheolozi su dosad kopali samo do dubine od nekoliko metara
u nekoliko zasebnih rovova.
Novom će tehnologijom obuhvatiti mnogo veće područje…
-Trideset metara. -Trideset.
…i ići mnogo dublje.
Počet ćemo georadarom
i provesti georadarsko mjerenje.
Georadar
emitira radiovalove u tlo.
Kada valovi naiđu na nešto, povratni se signal snima i analizira.
Odabrali smo frekvenciju od 40 MHz, koja će prodrijeti na dubinu od 30 m.
U redu. Idemo!
Što više dr. Hilman i njegova ekipa saznaju skeniranjem unutrašnjosti,
to se lokalitet doima zagonetnijim.
Podzemne građevine sve su složenije.
No stupovi bazalta uvijek su prisutni
kao građevinski materijal.
Seizmičkom tomografijom otkriveno je intrigantno mjesto
duboko u unutrašnjosti brda.
Ovdje je brzina valova oko 200 metara u sekundi.
Laički rečeno, o čemu je riječ?
Tu je praznina.
TUNEL/KOMORA
-Prazan prostor. -Da.
Možete vidjeti i kakvog je oblika?
Da. Kao što vidiš, pravokutan je.
-Pravokutnik, da. -Tako je.
-Mjesto odgovara. -Da.
-Pogledajte središnji dio lokaliteta. -U redu.
Ispod prve terase, također se nalazi komora.
KOMORA - UMJETNI ZID
-Da. -Povezana je s ovom komorom.
Ispod druge terase.
Doktor Hilman i njegova ekipa otkrili su
bar tri velike pravokutne komore.
Jedna je na dubini od desetak metara
i možda je služila kao ulaz.
Čini se da iz nje tunel vodi u veću, glavnu komoru.
Još jedan prolaz povezuje ih s trećom komorom,
na dubini od 20 do 30 metara.
Sve su tri komore uzduž središnje osi lokaliteta.
Komore su me zaintrigirale.
Volio bih kad biste mogli natjerati arheologe
da počnu kopati ovdje.
Kad smo vidjeli komore…
-Da. -Tri komore.
Začudili smo se.
Znali ste da ste otkrili nešto značajno.
-Da. -Postalo je nedvojbeno.
Da.
Ali povjesničarima i arheolozima koji su prvi iskapali lokalitet
otkriće dr. Hilmana nema smisla.
Prema prihvaćenom slijedu povijesti,
pleme lovaca-sakupljača
koje je živjelo na brdu prije 7000 godina…
5200. g. pr. n. e.
…ne bi bilo sposobno podignuti
toliko veliku i složenu građevinu.
No ona je ipak tu.
Ova zagonetka zahtijeva istragu.
Da bi datirali brdo, koje zapravo nije brdo,
dr. Hilman i njegova ekipa rabe još jedno geološko oruđe,
bušenje.
Kao što su očekivali, uzorci iz dva površinska sloja stari su između 3000…
1000. g. pr. n. e.
…i 8000 godina.
6000. g. pr. n. e.
Ali kad su počeli bušiti na dubini od petnaestak metara,
otkrili su nešto posve neočekivano.
6000. g. pr. n. e.
Ti su slojevi nastali prije otprilike 11 600 godina…
9600. g. pr. n. e.
…što ukazuje na to da lokalitet potječe s kraja posljednjeg ledenog doba.
A to nije sve što je dr. Hilman otkrio.
Na dubini od tridesetak metara našao je najraniji građevinski sloj.
Pokušajmo odrediti kad je ovo oblikovano.
U redu. Četvrti sloj možda je stariji od 20 000 godina.
-Stariji od 20 000 godina? -Veoma je star.
U bušaćim jezgrama našli smo materijale
stare do 24 000 godina.
22 000 g. pr. n. e.
Duboko zakopane organske materijale povezane s građevinskim elementima.
To je uvjerilo Dannyja, a i mene,
da je Gunung Padang zaista drevna građevina.
Dannyjevi su nalazi izvanredni i zbunjujući.
Arheolozi su dosad smatrali činjenicom
da na jugoistoku Azije nije bilo velikih građevina
sve do prije 4000 godina.
Datiranjem ste utvrdili da građevina potječe iz ledenog doba.
Nevjerojatno sam uzbuđen zbog toga.
Moram se zapitati
sadržavaju li te komore dokaze ili informacije
koji bi mogli utjecati
na moju potragu za izgubljenom civilizacijom.
-Ne znamo mnogo o svojoj povijesti. -Da.
Mnogo nam je toga promaknulo.
Tradicionalna arheologija ne može se pomiriti s tom idejom.
Više nitko ne osporava
da je riječ o ljudskoj tvorevini.
Ali arheolozi ne žele vjerovati
da je ova građevina možda stara 24 000 godina.
I seže daleko u ledeno doba.
Znanstvenici ne žele prihvatiti
da je ledeno doba bilo posebno razdoblje,
kad je svijet bio bitno drukčiji.
Prije 20 000 godina Zemlja nije izgledala kao sada.
Otok Java nije bio otok.
Bio je najjužniji dio golemog južnoazijskog kontinenta,
koji su geolozi nazvali Sundaland.
Tijekom posljednjeg ledenog doba
razina mora bila je 120 metara niža nego danas.
Današnje Javansko more nekoć je bila golema kopnena masa
koja se protezala iz azijskog kontinenta.
Sundaland je zauzimao otprilike 1 800 000 četvornih kilometara…
…što je veličina današnjeg zapadnog SAD-a.
Bio je to cijeli potkontinent.
INDIJSKI OCEAN - BENGALSKI ZALJEV
Plemena lovaca-sakupljača prosperirala su zahvaljujući bogatom životinjskom svijetu
još prije 45 000 godina, a vjerojatno i mnogo prije toga.
Zašto isključiti mogućnost da je postojala još jedna,
tehnološki napredna kultura?
U hladnom i neprijateljskom svijetu golema južnoazijska kopnena masa
bila je među rijetkim toplim i privlačnim lokacijama
na kojima su rani ljudi imali izgleda
razviti naprednu i složenu civilizaciju.
Tko god je izgradio Gunung Padang
dijelio je planet s lovcima-sakupljačima,
koji su tada bili sveprisutni.
To nije tako luda ideja.
Tehnološki napredne svjetske nacije
još koegzistiraju s lovcima-sakupljačima poput Sana u Namibiji,
Lacandóna u Meksiku
ili Kazaha u zapadnoj Mongoliji.
Različite kulture, na različitim stupnjevima razvoja,
oduvijek su živjele jedne uz druge.
Gunung Padang daje naslutiti
da je na kontinentalnom šelfu Sunda postojala kultura
sposobna izgraditi ogromnu megalitsku građevinu.
A specijalnost im je bila gradnja bazaltnim blokovima.
Taj sam stil gradnje već viđao u ovome dijelu svijeta,
na arheološkom lokalitetu Nan Madol na pacifičkom otočiću Pohnpei.
I Nan Madol izgrađen je od vulkanskih bazaltnih blokova,
koji su položeni jedan na drugi, baš kao u Gunung Padangu.
Arheolozi smatraju da je većina građevina
danas vidljivih u Nan Madolu stara otprilike 900 godina,
kada su blokovi izvađeni na obližnjem otoku.
U sklopu istraživanja tijekom prijašnjih posjeta
otkrio sam da nekoliko megalitskih stupova seže i ispod površine vode,
što daje naslutiti da su stariji stupovi građeni
kad je razina mora bila niža, tijekom posljednjeg ledenog doba.
Jesu li graditelji Gunung Padanga
prešli južni dio Tihog oceana i došli do Mikronezije?
Ako jesu, što im se dogodilo?
Vjerujem da odgovor ima veze s nečime što se dogodilo
prije otprilike 12 800 godina
kad se ledeno doba iznenada drastično promijenilo.
Tijekom dugog razdoblja postupno je zatopljivalo.
A onda su se iznenada dogodile dvije stvari.
Prvo, globalna temperatura sunovratila se
na razinu na kojoj je bila na vrhuncu ledenog doba.
To se dogodilo gotovo doslovno preko noći.
I drugo, razina mora iznenada je neobjašnjivo porasla.
Tijekom razdoblja ledenog doba u kojem se led širi
ne očekujemo značajan priljev vode u ocean
jer se ta voda pretvara u led.
Nastupio je pravi opći potop.
Prije 11 600 do 12 800 godina razina oceana drastično je porasla…
…poslije niza uzastopnih potopa.
Veliki kontinent Sundaland
postao je izgubljeni svijet koji je progutalo more.
Postavlja se pitanje
postoji li u Javanskom moru još hramova i građevina
koje tek trebamo otkriti?
Tko zna što je sve izgubljeno porastom razine mora.
Epoha golemih potopa traumatizirala bi ljudski rod.
Razna svjedočanstva to potvrđuju.
Gotovo svaka drevna kultura u predaji spominje opći potop
koji je prekrio Zemlju.
Ovdje u Indoneziji
narod Batak ima svoju inačicu mita o općem potopu.
BOG STVARATELJ
Jednom davno Zemlja je postala stara i prljava.
Bog stvaratelj Debata poslao je veliku poplavu
da očisti Zemlju od živih bića.
Posljednji se par ljudi sklonio na najvišu planinu.
Tik prije nego što ih je voda dosegnula,
Bog je odlučio poštedjeti ljudsku vrstu.
Stvorio je grumen zemlje
i položio ga na poplavne vode, stvorivši tako Indoneziju.
Par je bio spašen.
Imali su djecu, koja su ponovno nastanila Zemlju
kao preci naroda Batak.
To je priča o drevnoj apokalipsi na koju nalazimo uvijek iznova
i koja se prenosi već tisućama godina u raznim kulturama diljem svijeta.
Naravno, tu je i biblijska priča o Noi.
U indijskom folkloru postoji priča o ribaru Manuu,
koji je preživio potop zahvaljujući Božjem upozorenju.
Sumerani i Babilonci, stari Grci i Kinezi,
svi imaju slične inačice iste priče.
Pomisao da je sve to samo slučajnost,
nešto što je neovisno nastalo u svakoj kulturi, nema smisla.
Sve su to vjerojatno priče
koje su se prenosile s naraštaja na naraštaj
sve do sadašnjosti.
Da. Globalne kataklizme
koje su uzrokovale porast razine mora
zaista su se dogodile, i predaja o globalnom potopu
više nije mit, već sjećanje.
-Da. -Opis stvarnih događaja.
Fascinira me drevna povijest Indonezije
i tajne koje nam počinje otkrivati u Gunung Padangu.
Ali arheologija je takva
da i dalje možemo očekivati ogroman otpor novim dokazima,
a to je veoma problematično
jer bi znanstvenici trebali prihvaćati dokaze
i biti voljni promijeniti stavove
kad dokazi to nalažu.
Što arheolozi kažu na vaš rad?
-Još ga ne prihvaćaju. -Da.
Žao mi je što arheolozi
i drugi istraživači u nekom trenutku jednostavno prestanu istraživati.
To je tužno, jer ovdje imamo intrigantnu zagonetku
na koju bi trebali obratiti pozornost.
Uspijemo li nedvojbeno dokazati
i prihvatiti da su napredne kulture postojale i prije 11 000. g. pr. n. e.,
to će biti važan korak.
Zastupam stav
da je prije otprilike 12 500 godina nastupila globalna kataklizma
koja je izbrisala skoro sve tragove.
Ostala su nam samo mučna sjećanja
koja odbacujemo pod izlikom da nisu sjećanja,
već folklor, mit, predaja.
Ja mislim da su sjećanja.
Mislim da su sjećanja na nešto strašno
što se dogodilo našim precima krajem ledenog doba.
Sačuvana su u legendama, u umjetnosti, uklesana u kamen.
Ne spominju samo potop,
već i ljude koji su preživjeli kataklizmu,
mudre putnike zaslužne za ponovno rođenje čovječanstva.
Ta je predaja osobito snažna
upravo u onoj drevnoj kulturi
koja je izgradila najveću piramidu na Zemlji.
Zaputit ću se onamo.
I nije riječ o Egiptu.
Prijevod titlova: Srđan Kos